Helena Westermarck

Helena Charlotta Westermarck (skábmamánu 20. b. 1857 Helsset, Ruošša keaisárriika – guovvamánu 6. b. 1938 Helsset, Suopma) lei suomaruoŧŧelaš govvadáiddár, girječálli ja nissonáššiid áŋgirdeaddji. Su viellja lei dovddus antropologa Edvard Westermarck.

Westermarck studerii Suoma dáiddasearvvi sárgunskuvllas Helssegis jagiid 1874–1877. Dan maŋŋá son studerii govvačehppiin Adolf von Becker jagi 1880 rádjái. Jagi 1880 Westermarck fárrii Frankriikka Parisii mas son studerii Académie Colarossis jagiid 1880–1881 ja fas 1884.

Parisas Westermarck buohccái tuberkulosii iige sáhttán šat málet, vaikko dearvvašmuvaige. Dalle go son lei buozus, son čálligođii esseaid ja dáiddaárvvoštallamiid Finsk Tidskrift- áigečállagii. Maŋŋeleappos Westermarck čálii ain eanet nissoniid stáhtusa servodagas ja nissoniid historjjá birra. Son lei okta  Uniovdna Nissonáššiidlihtu vuosttaš váikkuheddjiin, go lihttu vuođđuduvai jagi 1892. 

 Galeriija 

 Duodji  
 Ur studieboken I–II, berättelser och utkast. 1890-1891. Noveallat ja esseat
 Nyländska folksagor berättade för ungdom af Helena Westermarck. 1897. Máinnasčoakkáldat.
 Tecken och minneskrift från adertonhundratalet (I fru Ulrikas hem). 1900. Romána.
 Ljud i natten. 1903. Romána.
 Vandrare. 1910. Romána.
 Adelaïde Ehrnrooth: Kvinnosprår i finländskt kulturliv. 1928. Biografiija.
 Mina levnadsminnen. 1941. Postumalaččat almmustuvvon muittašangirji.

 Gáldut 

 Girjjálašvuohta 
 Dahlberg, Julia: Konst och vetenskap: Intellektuell gemenskap i Helena Westermarcks brev till sin bror. Niin & näin 2/2016. 
 Weckman, Harriet: Kynällä vai siveltimellä: Helena Westermarck 1857–1938. Otava, 2009. 

 Geahča maid 

 Helena Westermarcka girjjit Suoma Álbmotgirjerádjosis 

Kategoriija:Suopmelaš girječállit
Kategoriija:Suomaruoŧŧelaš govvadáiddárat
Kategoriija:Suopmelaš feministtat
Kategoriija:Riegádeamit 1857
Kategoriija:Jápmimat 1938