Bihtánsámegiella

Bihtánsámegiella lea urálalaš giella. Dat gullá oarjesápmelaš gielaid davvijoavkku oarjejovkui ovttas  julevsámegielain. Eará oarjesápmelaš gielat leat davvisámegiella, julevsámegiella, ubmisámegiella ja lullisámegiella. 

 Guovlu 

 Alfabehta 
Bihtánsámegiela alfabehtas leat 26 bustávva:

 А а Á á B b D d Đ đ E e  F f G g H h I i J j K k L l M m N n Ŋ ŋ O o P p  R r S s T t Ŧ ŧ U u  V v Å å Ä ä

Daidda lassin loatnasániin sáhttet dihttot maiddái bustávat c, q, x, y ja z.

 Jietnadatoahppa 

Lehtiranta mielde (1992 s. 74) bihtánsámegielas lea 5-vokálasystema (Lehtiranta notašuvnna mielde  i, u, e, å, a:

   ovdavokála guovdavokála maŋŋevokála gárzzes v.     beallegáržžes v.     lavttis v.     

Dasa lassin bihtánsámegielas lea 2 guhkes vokála ja 2 guhkes diftoŋŋa (Lehtiranta čállá ie, uo, aa, åå):

   ovdavokála guovdavokála maŋŋevokála gárzzes v.     beallelavttis v.      lavttis v.     

 Giellaoahppa 

 Nomenat 
Nomenat sodjet kásusa ja logu (ol. ja ml.) dáfus. Bihtánsámegielas leat 9 kásusa:

 nominatiiva
 akkusatiiva
 genetiiva
 inessiiva
 illatiiva
 elatiiva
 komitatiiva
 essiiva
 abessiiva

Vearbbat
Vearbbat sodjet logu, persovnna, vuogi ja áiggi dáfus. 

 Lohku 
Bihtánsámegiela vearbbat sodjet golbma eará logu dáfus: 

 ovttaidlohku dahjege singulára
 guvttiidlohku dahjege duála
 maŋggaidlohku dahjege plurála

 Persovdna 
Bihtánsámegiela vearbbat sodjet golbma eará persovvna dáfus: 

 1. persovdna
 2. persovdna
 3. persovdna

 Áigi 
Bihtánsámegiela vearbbat sodjet guovtte eará áiggi dáfus: 

 preseansa
 preterihtta

 Vuohki 
Bihtánsámegiela vearbbat sodjet vihttá eará vuogi dáfus: 

 indikatiiva
 imperatiiva
 konditionála
 potientiála
 optatiiva

 Biehttalanvearba 
Seamma go eará suopmelaš-ugralaš gielat bihtánsámegielas lea biehttalanvearba, mii sodje vuogi (indikatiivva, imperatiivva ja optatiivva), persovvna (1., 2. ja 3.) ja logu (ovttaidlohku, guvttiidlohku ja maŋggaidlohku) dáfus:

    Ind. pres.                 Ind. pret.
    sg.  du.     pl.           sg.     du.        pl.      
 1  iv   ien     iehp        1 ittjiv  iejmēn     iejmēh    
                 iep                   ittjijmen  ittjijmeh           
 2  ih   iehpēn  iehpit      2 ittjih  iejtēn     iejtēh    
         ehpēn   ihpit                 ittjijtēn  ittjijteh                               
         ihpēn
 3  ij   iepá    ieh         3 ittjij  iejkán     ittjin     
         iepán                        ittjijka                  

Go indikatiiva preseanssas lea eambbo go okta hápmi, nuppi lea Björkfjället-dialeavtta ja golmmas lea Svaipa-dialeavtta. Eará áigge máŋga hámi leat bálddalashámit.

    Imperatiiva                 Optatiiva
    sg.    du.     pl.          sg.    du.      pl.                        
 1  -      -       -         1  alluv  iellun   iellup
                                       allun    allup
 2  ielēh  iellēn  iellit    2  alluh  ielluten ielluteh
                                       alluten  alluteh
 3  -      -       -         3  allus  ielluska ielluseh
                                       alluska  alluseh

 Čállingiella 
Bihtánsámegiela virggálaš čállinvuohki dohkkehuvvui borgemánu 20. b. 2019.

 Girjjálašvuohta 
 Halász Ignácz: Lapponica, 1, Sprachtexte im schwedisch-lappischen Dialecte der Lule- und Pite-lappmark : gesammelt und zum Teil mit ungarischer Übersetzung, sowie einem lappisch-ungarisch und deutschen Glossar. Budapest : [s.n.], 1885. [Separatabdruck aus B. 19, der von der Ungar. Akademie d. w. herausgegebenen Zeitschrift “Nyelvtudományi közlemények”
 Halász Ignácz 1893. Svéd-lapp nyelv, 5, A Pite-lappmark Arjepluogi egyházkerületéből. Budapest. Kiadja a Magyar Tudományos Akadémia 
 Halász Ignácz 1896. Svéd-lapp nyelv. VI. Pite lappmarki szótár és nyelvtan rövid karesuandói lapp szójegyzékkel. Budapest. Kiadja a Magyar Tudományos Akadémia  
 Lagercrantz, Eliel: Sprachlehre des Westlappischen nach der Mundart von Arjeplog. Helsinki: Suomalais-ugrilainen seura, 1926, .
 Lehtiranta, Juhani: Arjeploginsaamen äänne- ja taivutusopin pääpiirteet. Helsinki: Suomalais-ugrilainen seura, 1992, ISBN 951-9403-55-8.
 Ruong, Israel: Lappische Verbalableitung dargestellt auf Grundlage des Pitelappischen. (Uppsala universitets årsskrift; 1943:10)
 Wilbur, Joshua 2014: A grammar of Pite Saami

Gáldut

 Liŋkkat 
 «Pitesamisk» (Alnakka.net)

Kategoriija:Ovttaskas gielat
Kategoriija:Sámegielat
Kategoriija:Norgga gielat
Kategoriija:Ruoŧa gielat