Тарасовка (Закарпатска область)

Тарасовка (до року 1946 Терешул;)Указ Президії Верховної Ради УРСР від 25.6.1946 «Про збереження історичних найменувань та уточнення … назв … Закарпатської області» — Вікіджерела uk.wikisource.org ,(Даколи Терешиля) — село в Тячовском районѣ Закарпатской области Украины.Тронько П., с. 648.
АдминистрацияТарасівська сільська рада
Тарасівська сільська рада
90530, с. Тарасівка,
вул. Центральна,150
тел. +380 3134 6-41-24 
Од року 2020 входить до Нересницкой териториалной громады.

 История 
Перва упоминка в историчных жерелах датована роком 1638:  Tereselpataka, Tarass.Sebestyén Zsolt, с. 140. 

Назва села походить од малой рѣчкы Терешул, над котров оно положене.Мапа Попри вецерох вариантах тота назва устояла ся од зачатку XIX. стороча.

В року 1910 зоз  1218 обывательох села были: , , ; подля вѣры: , .A történelmi Magyarország

В чехословацкой добѣ (1919–1939) село спочатку называло ся Терешул,Dr. Jiří Král, сс. 43, 96, 110. а од списованя року 1930 евидоване як Тересова.Достал, Ярослав, с. 237.

В року 1930 в Тересовѣ бывали 1496 особ: , , ,  або Словак. Грекокатолицка громада мала 1105 вѣрникы и деревляну церкву , 1860; православна — 337 вѣрникы и деревляну церкву , 1934 (згорѣла в року 1961). В селѣ была русинска школа (3 класы). На лѣвом березѣ потока Терешулка было лѣчиве жерело, называне Буркут, з простенькыма купелями.

В року 1939, по навернѣню мадярской администрации, вернула ся до уживаня давна назва села Терешул.

22. октобра 1944 Червена Армада выслободила село од фашистох, и зачала ся украинска доба його истории.

В  року 1946 году указом Президии Верховной Рады УССР село Терешул перейменоване на Тарасовку.Указ Президії Верховної Ради УРСР від 25.6.1946 «Про збереження історичних найменувань та уточнення … назв … Закарпатської області» — Вікіджерела uk.wikisource.org 

В року 1969 Тарасовка мала 3065 обывательох, восямрочну школу, библиотеку, клуб, три фелчерско-акушерскы пункты, породню, кантину, пять торговых точок, водолѣчебну купель.

 Вызнамны родаци 
 Иван Парканий (1896–1996) — министер ЧСР, четвертый губернатор Подкарпатской Руси.
 Надѣя Дьолог — фехтовалниця на колесовом крѣслѣ, паралимпийка, срѣберна призерка Паралимпиады 2024, общественна дѣятелька.

Жерела и одказы
 A történelmi Magyarország atlasza és adattára 1914  Доступно онлайн 
 Dr. Jiří Král. Podkarpatská Rus. V Praze, nákladem vlastním, 1924. 
 Sebestyén Zsolt. Máramaros megye helységneveinek etimológiai szótára. Bessenyei könyvkiadó. Nyíregyháza, 2012.  
 Достал, Ярослав. Підкарпатська Русь (Закарпаття періоду Чехословацької республіки: 1919–1938). Ужгород, «Карпати», 2014.   
 Тронько П. и др. (ред.) Історія міст і сіл України. Закарпатська область. К. 1969. 
 Указ Президії Верховної Ради УРСР від 25.6.1946 «Про збереження історичних найменувань та уточнення … назв … Закарпатської області» — Вікіджерела uk.wikisource.org 

 Референции 

Катеґорія:Населены пункты Украины
Катеґорія:Населены пункты Закарпатской области