Цукор

ЦукорбезрамкиБілый цукор з цукрового бурака Енерґетичнацїнність(на порцію)395 ккал (1654 кДж) Поживнацїнність(на порцію)Білкы: 
0 г
               Тукы: 
0 г
               Углёводы: 
99 г  Глікемічний індекс 70 (высокий)   посилання=commons:Category:Цукор|альт=CMNS:|20x20пкс Медіафайли  у Вікісховищі
міні|Сахароза: у лївій сторонї останок ґлукозы, у правій — останок фруктозы
міні|Виды цукру за способом доставаня (злїва-направо): у першому шорови — рафінованый (білый) і нерафінованый; у другому шорови — барнастый і тростиновый необчищеный
праворуч|міні|Крішталы цукра
міні|Цукор-рафінад у подобі пресованых кубиків
міні|Порошковый цукор
Цу́кор  авадь цýкерь — солодкый на смак стравовый продукт. Се обща назва ґрупы простых углёводів, які хоснуют у каждоденному варинї їды. Ся ґрупа составляє ся із моносахаридів і дисахаридів.

У каждодиній бисїдї слово «цукор» переважно кажут за сахарозы (C12H22O11), яка выроблят ся промысловым способом з цукрового бурака (31 % світового выробиня), цукрової тростины (69 % світового выробиня) авадь, намного рідше, з цукрового явіря, соку пальмы ци цірка. У цукровому бураку обсяг сахарозы составляє від 16 до 20 %, а в цукровій тростинї — 14-26 %.

 Формы реалізації 
Для хоснованя у варинї їды, сахароза продає ся в такых варіантах:

 цукор білый — білї зернистї крішталі розміром від 0,2 до 0,5 мм;
 кусковый цукор;
 порошковый цукор — порошок, добытый путём крышиня білого цукру;
 цукрова вата;
 барнастый цукор — барнастї ґранулы, часто вогкі. Звычаём достают путём перемішованя перижнё обчищеного ґранулёваного цукру з патоков;
 цукрові кулькы-перлы (Демерара) — грубозернистый цукор із розмірами крішталів приблизно 3 мм;

Дякуючи цїнным поживовым, смаковым і фізичным властностям цукор віднесено до продуктів першої потребности. Ушиткі иншакі субстанції, які хоснуют для підсолоджованя, рахуют замістками цукра — субстанціями, які мають солодкість і выповнюут в продукті функцію заповнителя масы.

 Історія 
Отцюзнина цукра — Індія, де ёго научили ся робити з соку цукрової тростины у I сторочі до н. е.

В Европі цукор быв знаємый щи римлянам. Барнастї цукрові крішталикы варили із соку цукрової тростины тай вывозили в Европу з Індії. Еґіпет, провінція Римської імперії, быв посредником в торговлї з Індіёв.

Важность цукровых бураків для підготовеня цукрового сірупа было відкрыто у XVI ст. паном Олівє де Серра. Методичнї розробкы хоснованя цукровых бураків для вытяганя цукра зачатї в 1747 роцїMarggraf (1747) «Experiences chimiques faites dans le dessein de tirer un veritable sucre de diverses plantes, qui croissent dans nos contrées» [Chemical experiments made with the intention of extracting real sugar from diverse plants that grow in our lands], Histoire de l'académie royale des sciences et belles-lettres de Berlin, ст. 79-90.

 Надвышноє споживаня цукра 
+Світове выробеня цукра (тысяч тон) Країна2007/082008/092009/102010/112011/12 Бразілія31 60031 85036 40038 35035 750 Індія28 63015 95020 63726 65028 300 Европейска унія15 61414 01416 68715 09016 74015 89813 31711 42911 19911 840 Тайланд7 8207 2006 9309 66310 1707 3966 8337 2247 1107 153 Мексіко5 8525 2605 1155 4955 6503 2003 4813 4442 9964 800 Пакістан4 1633 5123 4203 9204 2204 9394 8144 7003 7004 150Другі державы38 42437 91337 70137 26439 474Всёго163 536144 144153 687161 437168 247
Добова потреба у сахарозі є 30-50Балён Я. Г., Сімуров О. В. Синтез та біологічні властивості цукрозамінників // Вісник Черкаського університету Науковий журнал. 2007, Вип.87 грамів, єднак, чилядник часто перевышає фізіолоґічнї потребы в ній. Обща світова статістика каже про то, що сериднёорічноє споживаня цукра у розрахунку на єдного чоловіка є 40-50 кг, то є 100—150 г на добу, що у 3-4 разы перевышає фізіолоґічну норму.

В послїднї рокы зглядоватилї хылят ся до потребности ограниченя споживаня сёго продукту . 

Надвышноє споживаня цукра тай продуктів з доданым цукром може призвести до метаболічного сіндрому, тучноты, цукровкы, тукової дістрофії пичінкы тай другый патолоґійhttps://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/23482247/.

Дїло у тому, що неосвойинї углёводы трафляют ся з черевного провода в кровоток і роздражают інсулярный апарат піджолудковый слызник.

 Зазначкы 

Катеґорія:Материя
Катеґорія:Статя написана верьховинськым діалектом