Брест

Бре́ст (біл. Брэст) (рус. Брест) (укр. Берестя) (пол. Brześć) (лит. Brèstas) — варош у Брестьскӯв области, Білоруси. Адміністративный центр Брестьской области и района.

 Ґеоґрафія 
Лежить на правому берегови рікы Западный Буг, де у нёго вливать ся ріка Мухавець, на перекрестю водных и желізничных путю̄в, за 577 км уд Киёва желізницёв (через Ковель), ци 592 км автотрасов. Мать водноє спой из Киёвом.

 Історія 
Варош первый раз ся споминать у 1017 році.

У 1241 році Берест цаоком знищеный по нападу татар. Удстроєный наново волыньскыми князями. За Брест миже собов били ся князі Мстислав Данилович и Юрій Львович.1 марца 1280 року пиля Бресиа одбыла ся битва над ріков Кросна миже русинами, вотгоаві из брестьскым воєводов Титом, тац польскыми вӯйськами. Полякы зазнали поражіня, мавучи численну перевагу.

У другӯв половині XVII сторояа занепадать. У варошови быв василіаньскый монастырь и цирьков апостолӯв Петра и Павла.

У 1705 році варош захопило саксонське військо на чолі з Августом II. 1707 року шведські війська спустошують низку населених пунктів Полісся, серед них — Берестя. У 1792 році місто стало центром лідерів Торговицької конфедерації, яка виступала проти польської конституції 1791 року. У 1794 році під Берестям російське військо на чолі з Олександром Суворовим розбило польську армію, очолювану генералами Сєраковським, Красінським і Понятовським.
міні|371x371пкс|Брест у часы восстаня Хмельницького (1657)
міні|300x300пкс|Украйиньскі делегаты на переговорах у Брестови. 1918 рӯк.
Брест став єдным из центрӯв протестӯв у 2020—2021 роках. 10 авґуста 2020 року туй проходили стычкы ОМОНа из протестувущыми, пуд час якых «карателі» хосновали світлошумові ґранаты. 11 авґуста протестуючий Геннадій Шутов був поранений у Бересті. У важкому стані його перевели до лікарні Міністерства оборони, де він помер 19 серпня. 16 серпня 2020 року у Бересті відбувся Марш за свободу[be-x-old].

 Обывательство 
У варошови на 2024 рӯк живе 344,470 людий, из них на 2009:

Білорусы — 82%

Русы — 10,7%

Украйинці — 4%

Полякы — 1%

Жиды — 0,07% 

И другі.

 Вароська управа 
Вароськый глава є глава варисполнкома.

 Удкликованя 

 Леонюк В. Словник Берестейщини. — Львів : Видавнича фірма «Афіша», 1996. — Т. 1. — 360 с. — ISBN 966-95063-0-1.
 Леонюк В. Словник Берестейщини. — Львів : Видавнича фірма «Афіша», 2010. — Т. 2. — 248 с. — ISBN 978-966-325-135-6.

 Кристиан Ганцер (руководитель группы авторов-составителей), Ирина Еленская, Елена Пашкович [и др.]: Брест. Лето 1941 года. Документы, материалы, фотографии. Смоленск: Инбелкульт, 2016. ISBN 978-5-00076-030-7  [Архівовано 30 вересня 2019 у Wayback Machine.]
 Jurkau kutoczak — Юркаў куточак — Yury's Corner. Фартэцыя ў Берасьці 1836—1842 гг. [Архівовано 14 січня 2018 у Wayback Machine.]
 Юрій Гаврилюк. Прип'ятий край [Архівовано 4 вересня 2014 у Wayback Machine.]
 Кому належало Берестя у 1918 році? Дмитро Кисіль, Станіслав Коршунов «Брестская газета» [Архівовано 24 травня 2011 у Wayback Machine.]
 Знімки [Архівовано 20 квітня 2008 у Wayback Machine.] на Radzima.org
 Моє кохане Берестя, фотоальбом Валерія Кравчука [Архівовано 7 березня 2012 у Wayback Machine.]
 Історія Берестя
 Брест // Электронная еврейская энциклопедия. (рос.)
Катеґорія:Міста
Катеґорія:Міста подля країны
Катеґорія:Міста подля алфавіту
Катеґорія:Вароші Білоруси
Катеґорія:Брест
Катеґорія:Білорусія
Катеґорія:Населены пункты
Катеґорія:Населены пункты подля країны
Катеґорія:Населены пункты подля алфавиту
Катеґорія:Населены пункты Білорусии
Катеґорія:Основаны 1017