Пылзень

Пы́лзень вадь Плзень (, ) тото четвертый майвеликый варош у Чеськуй республіці по Празі, Бырну и Остраві, адміністративный центер Пылзенського краю. Читавый научный и културный центер державы.Encyclopaedia Britannica.

 Історія 
 Середні вікы 
Перша писана спомина за пылзенськый замок датована 976. роком; у 1295 Вацлав II. заклав коло нього варош Новый Пылзень — на противагу старому поселеньови, котроє удтовды стало ся кликати Старый Пылзенець (). З часом варош ся яв кликати просто Пылзень. Ун ся скоро розрус до важного торгового пункта на пути з Богемії в Нуремберґ и Реґенсбурґ. Першый писаный споминок за варіня пива у Пылзню ся датує 1307. роком. У 14. сторочови варош мав дас 3,000 бывателюв и площу 20 гектарув, што го чинило третьым майвеликым варошом у Богемії попри Прагу тай Кутну Гору.

Бігом гуситськых воєн Пылзень быв центром католицького опору против гуситув: Прокоп Великый трираз неуспішно го пробовав обложити; Пылзень ся быв прикапчав ид лізі католицькых шляхтичув против короля Їржія из Подєбрад. У 1470–1480. роках варош мав першый у Богемії печатный прес. У 1476 у Пылзньови была напечатана перша у Богемії печатна книга Statuta авторства Арношта з Пардубіць.

 17. стороча 
міні|Ґравіра Пылзня, 1602
Імператор Рудолф II. засідав у Пылзню уд 1599. по 1600. рук. Бігом Тридцятьручної войны у 1618 варош быв занятый мансфелдськым ґрофом Петером Ернстом по Облозі Пылзня, и быв удвойованый імперськым войськом онь у 1621. Албрехт фон Валленштайн мав Пылзень за зимову штабквартиру в 1633. році. Ун быв обвиненый у державнуй зраді и стратив пудпору свої армії, позад чого 23. фебруара 1634. року втік гет у Хеб, де го через два дны забили. У послідні рокы варош чим май дале, тым быв у май великуй угрозі з боку Шведської імперії. Ян ван дер Кроон, вароськый командір, у рокы 1645–1649 усилив пылзенські фортифікації. У 1645. тай 1649. роках шведські войська пруйшли варош не атакувучи. Варош и край ся лишили дуже католицькі попри гуситські войны.

Уд кунця 17. стороча на архітектуру Пылзня вливав бароковый стиль.

 19. стороча 
У другуй половині 19. стороча Пылзень, уже и на тот момент будучи важным торговым центром Богемії, яв ся скорым темпом індустріалізовати. У 1869. році Еміл Шкода заклав Škoda, котра пак стала майважнов інжінірнов компанійов у крайині и критичным постачалником зброї про австро-мадярську армію. До 1917. року Škoda нанимала бульш як 30,000 робутникув.

По 1898. рокови другым майчитавым робочым містом вароша став цуґовый завод, на котрому робило дас 2,000 чоловік: тото быв майвеликый завод на ремонт штрекы у вшыткуй Австро-Мадярщині. Межи 1861 и 1877 была завершена пылзенська желізнична чеперушка, и у 1899. році ся пустила перша трамвайна линія у вароши. Індустріалізація привела ид ростови місного чеського бывательства; по 1868. рокови быв убратый першый чеськый мер.

 Друга світова война 
По Мінхенськуй догоді 1938. року и тому, як вытвореня Зудетенланда змістило гатары Націштської Німещины ближе ид Пылзньови, варош став прифронтовым. Уд 1939. по 1945. рук, бігом німецької окупації Чехословакії, пылзнювські заводы Škoda мусіли постачати зброю Вермахтови. Націшты держали у вароши ґестапувську тюрьму тай трудовый лаґерь у Карловому районі.

За період 17–26. януара 1942. року бульшину жыдувського населеня вароша, бульш як 2,000 чоловік, націшты депортовали у концентрачный лаґерь Терезін (Терезієнштадт).

міні|Меморіал 16. танковуй дівізії армії США на главному комерційному булварови (ул. Америцькуй)
У апрільови 1945, пуд конець Другої світової войны, Пылзень пережыв майтяжкі за свою історію воздушні атакы. 17. апріля бомбардіры британськых воздушных сил атаковали желізничну шоровалну штацію, обы зрушити воєнну лоґістику німцюв; атака привела д читавым цивілным стратам и обшырну згубу жылых районув. Пару днув по тому, 25. апріля, Восьма воздушна армія США зачала бомбардовалну місію против пылзенськых заводув Škoda. Исі операції значнов міров пошкодили інфраструктуру вароша тай лишили по собі довгочасный слід.

6. мая 1945. року Пылзень быв услобоженый уд Націштської Німещины 16. танковов дівізійов Третьої армії ґенерала Джорджа Петтона. Кроме того в удвойованьови вароша участвовали дарабы 97. тай 2. піхотных дівізій из пудпоров польської Свєнтокшыської бріґады. Остаток Чехословакії уд німецького контроля услободила совєтська Черлена армія. Дарабы Третьої тай Першої армії ся лишали у Пылзньови до кунця новембра 1945.

По войні етнічну німецьку меншину вароша укіряли, а їхню власность конфісковали подля пунктув Потсдамського договора.

 Комуністична власть 
По перевороті 1948. року в Чехословакії уряд зачав валутну реформу в 1953, против чого была габа недоволства, у тому числі Пылзенськоє повстаня. 1. юнія 1953 бульш ги 20,000 чоловік, головно робочі на заводі Škoda, яли протестовати против власти. Протестарі зайшли у вароську хыжу тай поумітовали з оболокув комуністичну символіку, бутор и другі предметы. Протест узвав удповідь уряду, у тум числі демонтаж статуї Томаша Ґарріґа Масарика, першого президента Чехословакії — статуя на днешньый день є вернута на місто.

 Архітектура 
В центрі Пылзня сут:

 Катедрала сят. Бартоломея из тонкым шпіцом (102 м), майвысокым у Богемії;
 францішканськый костьол Дівы Марії;
 ренесанчна радниця (1556);
 старі міщанські хыжі.

 Ґаздувство 
Пылзень — економічный центер западної Чехії, котрый продукує дас ⅔ ГДП краю, хоть чинит лиш 30% його населеня. У Пылзньови сут офісы многых великых корпорацій; майвеликі робочі міста из головными штабкватирами у вароши тай маймало 1,000 робутникув тото:
Economic entityNumber of employeesMain activityУніверситетська клініка Пылзень5,000–9,999МедицинаЗападочеськый університет у Пылзні3,000–3,999ОшколованяPilsner Urquell2,500–2,999ПивоварняŠkoda Transportation2,500–2,999Выроба желізничного транспортаРеґіоналноє удділеня поліції Пылзенського краю2,500–2,999Державна адміністраціяПылзенська адміністрація2,000–2,499Державна адміністраціяDaikin Industries Czech Republic1,500–1,999Выроба кондиціонерув воздухаAutoneum1,000–1,499Выроба текстиля про автомобілну індустріюDoosan Škoda Power1,000–1,499Выроба паровых турбінHP-Pelzer1,000–1,499Автомобілна індустріяJTEKT Czech Republic1,000–1,499Автомобілна індустріяLasselsberger1,000–1,499Выроба керамічної коцкыPlzeňské městské dopravní podniky1,000–1,499Вароськый и меживароськый транспортSafran Cabin CZ1,000–1,499Выроба обладнаня на літакыŠkoda Electric1,000–1,499Выроба електроходувникув
У Пылзньови у 1859. році Еміл Шкода купив быв завод (покладеный перед 10 роками), котрый ся пак розрус у єден из майвеликых европськых індустріалных конґломератув 20. стороча и критичного постачалника зброї про австро-мадярську армію — Škoda (, ). Завод занимат бульшу часть западного сектора вароша.

 Пивоваріня 
Пылзень знамый за місноє пивоваріня — головно за пивоварні Pilsner Urquell (закладена у 1842) тай Gambrinus (закладена у 1869), котрі на днешньый день належат голдінґови Asahi Group.thumb|Традиційна будова на бродіня (посередині) и сучасна (зліва)

На честь вароша названый филь лаґера низового бродіня пілзнер (Pilsner), історично розробленый у Пылзньови. У 1375. році Карел IV. дав пивноє право Добровському монастырю коло Пылзня — тото єдна из майстарых пивоварень, дожывшых до сучасности. Многі пивоварні ся розміщовали у пивницях по вшыткому варошови.

У 1839. році пылзенські урядникы заклали пивоварню в вароськуй власности, названу  („Громадська пивоварня“, ныні Plzeňský Prazdroj), куды закликали баварського пивовара Йозефа Ґролла (1813–1887). 5. октовбра 1842. року была зварена перша партія сучасного пілзнера. Комбінація світлого цвіта уд свіжого солоду, пылзенської мнягкої воды, „благородного“ жатецького хміля и баварського лаґерного процеса у резултаті дала такый пілзнер, якый знаєме теперь; сесе новоє пиво скоро ся розыйшло централнов Европов, и многі другі пивовары пробовали зімітовати пілзнеровый процес.

У 1859. році назывку пілзнер зареєстровали в Палаті комерції и торговли у Пылзньови. У 1898 была зареєстрована торгова марка Pilsner Urquell.

 Знамі родакы 
 Мірослав Зікмунд (1919–2001) — писатель, вандрувник, фотоґраф и кінооператор.
 Карел Ґотт (1939–2019) — співак.

 Знамі родакы 

 Еміл фон Шкода (1839–1900), інжінірь и індустріалішта
 Йозеф Фінґер (1841–1925), фізик-математик
 Емма Б. Мандл (1842–1928), закладателька чікаґської харіты
 Фрідріх Ґолдшайдер (1845–1897), керамішта тай індустріалішта
 Франтішек Кржіжік (1847–1941), вынаходник
 Авґустін Нємейц (1861–1938), малярь
 Рудолф Карел (1880–1945), композитор
 Еміл Ледерер (1882–1939), економішта и соціолоґ
 Ружена Шлемрова (1886–1962), акторка
 Йозеф Беран (1888–1969), кардінал, чеськый прімат, архієпископ Прагы 
 Йозеф Скупа (1892–1957), актор бабкового театра
 Ярослав Фоґел (1894–1970), діріжер и композитор
 Ладіслав Сутнар (1897–1976), ґрафічный дізайнер, першоудкрывач інформаційного дізайна тай інформаційної архітектуры
 Ярослав Черні (1898–1970), оксфордськый професор-еґіптолоґ
 Зіґфрід Ледерер (1904–1972), утіканець из Авшвіца
 Їржі Трнка (1912–1969), умілець
 Мірослав Штандера (1918–2014), бойовый пілот, учасник Другої світової войны
 Мірослав Зікмунд (1919–2001), писатель, вандрувник, фотоґраф и кінооператор
 Ота Шік (1919–2004), економішта
 Карел Черні (1922–2014), режісер и декоратор
 Мірослав Голуб (1923–1998), поет
 Йозеф Рыш (1925–2016), інтервенційный радіолоґ
 Курт Дітмар Ріхтер (1931−2019), німецькый композитор и діріжер
 Карла Ербова (1933–2024), поетка, прозаїчка и журналіштка
 Ґабріела Басаржова (1934–2019), хемічка
 Петер Ґрынберґ (1939–2018), німецькый фізик, Нобельовый лавреат 2007
 Карел Ґотт (1939–2019), співак
 Вацлав Сміл ({рожд. 1943), чесько-канадськый научник
 Ярослав Бенеш (рожд. 1946), фотоумілець
 Томаш Шмід (рожд. 1956), тенісішта
 Вітєзслав Лавічка (рожд. 1963), фотбаловый менеджер
 Томаш Цігларж (рожд. 1967), хемік-віролоґ
 Давід Котыза (рожд. 1967), тенісный тренер
 Мартін Страка (рожд. 1972), гокеїшта
 Лубош Мотл (рожд. 1973), фізик
 Їржі Мужік (рожд. 1976), атлет, бігун из перепонами на 400 м
 Петр Сікора (рожд. 1976), гокеїшта
 Мілан Крафт (рожд. 1980), гокеїшта
 Петр Чех (рожд. 1982), фотбалішта
 Катержіна Еммонс (рожд. 1983), стрілячка, олімпійська медаліштка
 Давід Лімберськый (рожд. 1983), фотбалішта
 Павел Самєц (рожд. 1984), композитор и акордіонішта
 Андреа Главачкова (рожд. 1986), тенісіштка
 Барбора Стрыцова (рожд. 1986), тенісіштка
 Владімір Даріда (рожд. 1990), фотбалішта
 Андрей Шустр (рожд. 1990), гокеїшта
 Павел Францовз (рожд. 1990), гокеїшта
 Домінік Кубалік (рожд. 1995), гокеїшта
 Лукаш Провод (рожд. 1996), фотбалішта

 Братські вароші 
Братські вароші Пылзня тото:

 Бірмінґем, Алабама, США
 Лієж, Белґія
 Лімож, Франція
 Реґенсбурґ, Німещина
 Такасакі, Японія
 Вінтертур, Швайц
 Жіліна, Словакія

 Ґалерія 

 Жерела и одказы 


 Референції 

Катеґорія:Населены пункты Чехии
Категория:Югоморавскый край