Притиск

Притиск (акцент)

 В русиньскім языку 
В русиньскім літературнім языку є акцент вольный або різномістный і погыбливый, або движный, то значіть, же не є закрїпленый за даякым подля порядку складом і не зістає все на єднім складї в різных формах того самого слова. Акцент може быти на складї:
– першім: мáма, бáба, кáша, нéсти, вáша;
– другім: співáти, сїдáти, колóти, робúти;
– третїм: малёвáти, ворожы´ти, зеленїти, почістúти;
– четвертім: повымітáти, поприношáти, поперечíтовати, повыдавáти;
– послїднїм: душá, росá, осá, малá (жень. род адъєкт. малый) і т. д.
Свою позіцію сі акцент заховує у векшынї слов на тій самій части слова при словозмінї (фор-
мотворїню).
В русиньскім языку є дость і такых прикладів, кідь акцент переходить на іншу морфему в
різных формах того самого слова, што указує на ёго погыбливость, напр.:
 нóга, нóгы, нóзї – з ногóв, ногáми, ногáм;
 збéрам, збéраш, збéрать – зберáме, зберáте, зберáють;
 дванáдцять – дванадцятёх, дванадцятём і т. д.
Внаслїдку різномістности і погыбливости акцента, він може мати змыслорозлишуючу і форморозлишуючу
функцію. То значіть, же може діференцовати значіня двох (або веце) слов і
двох форм того самого слова, напр.:
 мукá (із зерна) – мýка (тяжоба, трапа, смуток),
 зáмок (в дверях) – замóк (є мокрый од доджу, воды),
 кóса (з волося) – косá (польногосподарьскый інштрумент)
 мáла (дашто їй патрило) – малá придавник ж. р. (од малый),
 жéну (1. особа єд. ч. од гнати) – женý (акузатів єд. ч. од женá),
 на бéрезї (локал єд. ч. од берег) – на берéзї (локал єд. ч. од береза);
 жéны (ном. мн. ч.) – жены´ (ґен. єд. ч.),
 сéла (ном. мн. ч.) – селá (ґен. єд. ч.) і т. д.

Лінґвістіка