Сумы

Су́мы (, ) сут городом в сіверовосточнуй Украйині, адміністративным центром Сумської области. Лежат на берегах рікы Псел тай мают населеня  Сумы сут 23. майлюдным варошом у крайині.

Сумы были закладені козаками у 1650. роках у історичнум реґіоні Слобудської Украйины.

 Історія 
посилання=https://en.wikipedia.org/wiki/File:Coin_of_Ukraine_Sumy_R.jpg|міні|Меморіална монета 2005. року на честь 350-роча вароша Сумы
Сумы были закладені на берегах рікы Псел козаком Герасимом Кондратьєвым из Ставища Білоцерківського полка. Неясно, ци датумом закладеня є 1652. рук, ци 1655.Bazhan, O.H., Vortman, D.Ya., Masliychuk, V.L. Sumy, regional center (СУМИ, ОБЛАСНИЙ ЦЕНТР). Encyclopedia of History of Ukraine. У 1656–1658. роках на місті раннього поселеня Сумин пуд керовництвом московитського воєводы К. Арсєньєва быв покладеный форт из варощиком.

У 1670. роках Сумы ся розросли укріпленым посадом (ремеселным варощиком), по чому стали майвеликов фортецьов у Слобудськуй Украйині. Зачинавучи 1658. роком Сумы были центром Сумського козацького полка, воєнної тай адміністративно-територіалної єдиниці. У 1680. роках довкола вароша яв ся розростати неукріпленый пригород.

Пуд конець 17. стороча, Сумы стали містом зборув московитськых войськ бігом Крымськых кампаній рокув 1687 тай 1689. У Велику сіверну войну уд децембра 1708 по януар 1709 варош быв ставков (штабом) Московитського головнокомандованя пуд проводом царя Петра I. У 1734–1743 пуд керовництвом принца Алєксєя Шаховського у Сумах діяла Комиссія учрежденія Слободскихъ полковъ. Уд єї закладеня тай до ліквідації козацтва у Слобудськуй Украйині варош быв пуд читавым вливом офіцірської фамелиї Кондратьєвых.
посилання=https://en.wikipedia.org/wiki/File:%D0%A1%D1%83%D0%BC%D0%B8._Sumy._1897.png|ліворуч|міні|Центер Сум у 1897
По ліквідації козацтва у 1765. році, Сумськый козацькый полк ги адміністративна єдиниця быв перечиненый у Сумську провінцію свіжовытвореної Слобудсько-украйинської ґубернії (), а Сумы стали єї центром. У році 1780 Сумы стали центром Сумського уїзда (), а у 1786–1789. у городі забрали фортіфікаційні валы.

По періоду стаґнації у 1765–1860. роках, Сумы зачали ставати читавым індустріалным тай торговым центром, вдяку Павловському цукрово-рафінадному заводу, закладеному в 1869 И. Харитоненком) тай Сумські машиноробні майстерні (закладені в 1896 из цільов продуковати апаратуру про цукрові заводы). Из покладеньом штрекы Ворожба—Мерефа появила ся ай Сумська желізнична штація у януарови 1877. Дакулко файтув філантропістськых індустріаліштув, спомежи котрых были майзнамі Харитоненкы, вчинили читавый внесок у розвуй Сум.

Бігом Револуції 1905–1907. рокув почти вшыткым Сумськым повітом керовала Сумська повітова орґанізація Всеросійського селянського союза, што у далшуй російськуй історіоґрафії ся означовало терміном „селянська республіка“. Тото была провба селянув убороти си ліпші робочі условія через выход у політичну сферу, забравши собі власть и розроблявучи власноє законодавство.Figes, Orlando: A People's Tragedy: The Russian Revolution 1891–1924. The Bodley Head, London (2014). p. 183

 Друга світова война 
посилання=https://en.wikipedia.org/wiki/File:%D0%91%D1%80%D0%B0%D1%82%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D0%BC%D0%BE%D0%B3%D0%B8%D0%BB%D0%B0_%D0%9B%D1%83%D1%87%D0%B0%D0%BD%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B5_%D0%BA%D0%BB%D0%B0%D0%B4%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%89%D0%B5_%D0%A1%D1%83%D0%BC%D0%B8.jpg|ліворуч|міні|Колективный груб катун, умершых у Другуй світовуй войні
Бігом німецької окупації Украйины у Другуй світовуй войні (1941–1944) Сумы пережыли читаву уйму тай были окуповані уд 10. октовбра 1941 по 2. септембра 1943. У фебруарови 1942. року, дас 1,000 жыдув были убиті у Сумах у двох великомасштабных операціях. У майови-юнійови того року, німці тай їх мадярські союзникы забили щи пару десяткув жыдув тай тридцять циґанув. Дас 250 мадярськых жыдув были убиті у Сумах за період окупації. Німці держали у вароши тюрьму тай каторжный батальйон про жыдовув.

У януарі 1944, 1. Резервный піхотный полк 1. Корпуса Польськых збройных сил став у Сумах, и пак у городі было Головноє управліня Першої польської армії. Дас 30,000 польськых катун перебывали тай проходили воєнські ученя у Сумах у 1944 перед тым як назад пуйти у буй против Нацистської Німещины.

По войні розбиті часті вароша ся удновльовали.

 Повномасштабна російська інвазія 
посилання=https://en.wikipedia.org/wiki/File:Storage_building_in_Sumy_after_shelling_during_Russian_invasion,_18_March_2022_(01).jpg|ліворуч|міні|Склад у Сумах по російському бомбардованю, 18. марця 2022
24. фебруара 2022, на першый день Повномасштабної російської інвазії в Украйину, Сумы были атаковані Російськыма збройныма силами.

4. апріля 2022 голова Сумської обласної воєнної адміністрації (сперед інвазійов — Сумської обласної державної адміністрації) Дмитро Живицькый заявив, ож російські войська булше не держали ниєден варощик авадь село у Сумськуй области тай булшинов удступили, тай ож украйинські воякы межи тым робили над тым, обы доукіряти лишивші ся войська.Russian troops no longer hold any settlements in Ukraine's Sumy region, says governor, National Post (4 April 2022) 8. апріля того року Живицькый заявив, ож ушыткі російські катуны лишили область, айбо додав, ож територія области ся и дале обставала небезпечнов позад міновань и другых муніцій, лишеных російськов армійов.

13. апріля 2025. року Російська федерація обстріляла Сумы ракетами, убивши маймало 35 чоловік, у тум числі 2 дітий, тай ранивши 129 чоловік, у тум числі 15 дітий. Подля CNN, тото стало майсмертелным подобным нападом уд 2023. року, кой Росія ударила ракетами по селови Гроза тай забила 59 чоловік.

 Ґеоґрафія 
Сумы ся розміщувут у сіверовосточнуй части Украйины на Середньоруськуй высочині тай у історичному реґіоні Слободської Украйины. Варош стойит на берегах рікы Псел.

 Урядованя 
посилання=https://en.wikipedia.org/wiki/File:%D0%9C%D0%B0%D0%B9%D0%B4%D0%B0%D0%BD_%D0%9D%D0%B5%D0%B7%D0%B0%D0%BB%D0%B5%D0%B6%D0%BD%D0%BE%D1%81%D1%82%D1%96_%D0%A1%D1%83%D0%BC%D0%B8.JPG|міні|Будова Сумської обласної адміністрації
Сумы — город обласного значіня, адміністративный центер Сумської области тай Сумського района.

До 2006. року варош быв поділеный на два городські районы, Зарічний и Ковпаковський, тай 13 мікрорайонув. Уд 2006 розділеня на городські районы стратив платность.

Варошськый муніципалітет обсягує дакулко сосідньых сіл: Верхнє Піщане, Житейське, Загірське, Кирияківщина, Піщане тай Трохименкове.

 Демоґрафія 
+НаселеняРукНаселеня16602,74017327,70017739,380185010,256189727,564189826,355192643,814193963,900195998,0151970159,1681975194,0001979228,1741989291,2641991303,3002001293,141Оцінкы2011271,0162013269,1772016267,633Чисельність наявного населення України на 1 січня 2016 року. Державна служба статистики України. Київ, 2016. стор.652022256,474

 Язык 
Рудный язык подля списованя людности 2001. року:
+ЯзыкЧислоПроцентукрайинськый225,78477.29%російськый59,46120.35%другый авадь невызначеный6,8942.36%Ворохом292,139100.00%
Подля обзвідованя Межинародного републіканського інститута за апріль-май 2023. року, 64% обывательства города говорило дома по украйинськы, 27% говорило по російськы.

 Вызначні родакы 

 Олексій Алчевськый (1835–1901) — індустріалішта, філантроп, закладатель города Алчевськ.
 Ганна Безлюдна (рожд. 1972) — украйинська журналіштка и продюсерка.
 Карл Бурман (1882–1965) — естонськый архітектор и малярь.
 Микола Грунськый (зач. 20. ст.) — старшый изглядовач, шпеціалішта з російського языка при Лінґвістичному інституті Націоналної академії наук Украйины.
 Дмитро Кулеба (рожд. 1981) — політик и діпломат; бывшый міністер загатарных діл Украйины (4. марця 2020 – 5. септембра 2024).
 Анатолій Мокренко (1933–2020) — оперный співак, барітон.
 Катерина Пешкова (1887–1965) — совєтська активістка за людські права, перша жона Максіма Ґорького.
 Петро Воєводін (1884–1964) — російськый револуціонер, совєтськый політик и кінопродюсер.

 Шпортовці 

 Казімєрж Ґзовськый (1901–1986) — польськый кавалерійськый офіцірь тай верьшник, сріберный медалішта у команднум кунськум бігови Літньых Олімпійськых бавищ 1928.
 Євген Глива (рожд. 1983) — бігун-ултрамаратонець.
 Володимир Голубничий (1936–2021) — чотыриразовый олімпійськый медалішта у шпортовуй ходьбі.
 Олег Гусєв (рожд. 1983) — фотбалішта из 319 клубныма мачами тай 98 мачами за зборну Украйины.
 Володимир Романенко (рожд. 1985) — фотбалішта-пувзащитник из булш як 330 клубными мачами.
 Катерина Самсон (рожд. 1988) — фотбаліштка-воротарька из 21 мачами за жунську зборну Украйины.
 Сергій Страшненко (рожд. 1953) — даколишньый фотбалішта-ґолкіпер из булш ги 400 клубныма мачами.

 Братські вароші 
посилання=https://en.wikipedia.org/wiki/File:Celle_Partnerstadt_Sumy.jpg|міні|Ерб Сум у братськум вароши Целле (Німещина) на ґранітнум образі пуд знаком.
Сумы мавут за братські такі вароші:

  Сакраменто, США (2023)
  Целле, Німещина (1990)
  Ґорзув Велькопольськый, Польща (2006)
  Кутаїсі, Ґрузія (2018)
  Люблін, Польща (2002)
  Враца, Булгарія (1966)
  Шіншянь, Китай (2019)
  Чуджі, Китай (2019)
 Другі формы сполупраці 
  Банська Быстриця, Словакія (2016)
  Волен, Швайц (2015)

 Никайте щи 
 Сумска область

 Референції 

 Вонкашні удкликованя 


 (по анґл., укр., рос.) City of Sumy travel guide 
 (по укр. и рос.) Місто Суми
 (по укр.) Сумська адміністрація
 (по анґл.) Sumy travel guide 
 Медичний інститут СумДУ
 (по укр.) Regional Web-portal, open business-directory of the city
 Портал Суми
 (по укр.) Вебкамера центра Сум

Катеґорія:Міста Україны
Катеґорія:Сумска область