Шекера

Перши шекери мали главу зоз каменя и даяку файту древеного пориска хторе було приквачене за главу шекери. Шекери з бакру, бронзи, желєза и челїку резултат розвою технолоґиї и пренаходзеня способу хаснованя одредзених материялох.

Найвекше число шекерох ма челїчни оштри бок и древене пориско, гоч широко заступени и пориска з пластики и других сучасних материялох. 

Шекера през длуги период нашла вельку применку и у войску, бо ше указала як досц ефикасне оружиє.

 История 

 Шекера як предмет матерялней култури 
Як предмети матерялней култури, шекери мож ураховац и ґу орудию и ґу оружию. По своєй фурми и способе виробку конструовани су так же их мож применьовац на вецей способи. Спрам потерашнїх сознаньох, основна функция шекери то обробок древа, гоч цалком можлїве же су хасновани и за иншаки наменки. 

 Шекера як оружиє 
Шекера як оружиє у воєним смислу спада до нападаюцого оружия за рубанє и джобанє. Окреме є хаснована за борби перши на перши, а на векших оддалєносцох зоз руцаньом.М. Алексић, Оружје из средњовековне збирке Народног музеја у Београду, Гласник Српског археолошког друштва 17, 2001, 199right|thumb|300px|Лєгка шекерка за рубанє шипанїцох за огрив.
 Шекера як орудиє 
Форма шекери як каждодньового орудия у обисцох, у зависносци од наменки, розликує ше по велькосци и чежини. Векши и масивнєйши шекери служели першенствено за валянє древох, док лєгчейши хасновани за рубанє менших стеблох и щипанїцох. Нє треба виключиц можлївосц же шекери хтори хасновани як орудиє у одредзених ситуацийох хасновани и як оружиє (цо ше и нєшка случує у насилних нападох). Медзитим, шекера хтора предвидзена за оружиє, по форми и мустрох яки направени зоз стрибла нєдвосмислово и виключно хаснована як воєна шекера, а нє як як орудиє.
Яку ма значносц шекера и при Руснацох, призначене и у шпиванки:

Я до лєса

Я до лєса желєного нє пойдзем,

Древо рубац яворово нє будзем.

Древо би ме яворово забило,

Цо би дзивче без шугая робело?


Фраєречко премилєна, шумна ши;

Шекерочку зоз желєза вибрушим, 

Фраєречку премилєну мац мушим.

Шекеречку зоз желєза на плєцо,

Фраєречку премилєну под плєцо;

Шекерeчку зоз желєза до ярцу,

Фраєречку премилєну до танцу.

 Вонкашнї вязи 
 Country Workshops

 Muller-Hammerwerk Qualität durch Tradition
 Литература 

Наша писня  - Онуфрий Тимко, Руске слово – Нови Сад  1989. бок 33
 W. Borkowski, Krzemionki mining complex (Warszawa 1995)
 P. Pétrequin, La hache de pierre: carrières vosgiennes et échanges de lames polies pendant le néolithique (5400 – 2100 av. J.-C.) (exposition musées d'Auxerre Musée d'Art et d'Histoire) (Paris, Ed. Errance, 1995).
 R. Bradley/M. Edmonds, Interpreting the axe trade: production and exchange in Neolithic Britain (1993).
 P. Pétrequin/A.M. Pétrequin, Écologie d'un outil: la hache de pierre en Irian Jaya (Indonésie). CNRS Éditions, Mongr. du Centre Rech. Arch. 12 (Paris 1993).
 Schulze, André(Hrsg.) Mittelalterliche Kampfesweisen. 2007. ISBN 978-3-8053-3736-6.. Band 2: Kriegshammer, Schild und Kolben. Mainz am Rhein.: Zabern.

 Референци