Радмила Шовлянски

Повеля Фармацеутского дружтва Войводини (1982), 

Повеля Дружтва за защиту рошлїнох Югославиї (1989) 

Медаля чесци Еколоґийного руху городу Нового Саду (2018)
Радмила Шовлянски (*25. марец 1930—†30. юлий 2022), фитофармаколоґиня и токсиколоґиня, доктор наукох, професорка Польопривредного факултета у Новим Садзе.

 Биоґрафия 
Радмила Шовлянски (дзивоцке презвиско Сакач) народзена у Беоґрадзе 25. марца 1930. року. Родичи єй були оцец Александар Сакач и мац Соня, народзена Райхел, обидвойо лїкаре. Основну школу закончела у Дюрдьове а реалну ґимназию у Осиєку 1948. року. Студирала на Фармацеутским факултету у Заґребе, дзе дипломовала 1953. року.

Свой роботни вик проф. др Радмила Шовлянски почала як апатикарка Воєного шпиталю у Петроварадинє од 1953 по 1957. рок а потим робела у апатикох у Србобрану и Тителу. Зоз супругом проф. др Мирославом Шовлянским прешла до Центру за криминалистику и судску медицину ПСУП-а у Новим Садзе дзе робела у Хемийно-токсиколоґийней лабораториї. 

Штирирочну специялизацию з Токсиколоґийней  хемиї пририхтовала у Беоґрадзе, Заґребе и Любляни а закончела ю 1961. року у Беоґрадзе. 1965. року є вибрана за асистентку на предмету Фитофармация на Польопривредном факултету у Новим Садзе. Докторску дисертацию под насловом Ступень и швидкосц деґрадациї даєдних пестицидох при условийох интензивней хемийней защити цукровей цвикли одбранєла  1971. року на Фармацеутским факултету у Беоґрадзе. До званя доценткинї вибрана є 1972, позарядову професорку 1978, а рядову професорку 1984. року. Зоз жаданьом цо лєпшей специялизациї и усовершованя у обласци аналитики пестицидох др Шовлянски препровадзела  єден час и водзацих европских центрох: у Белґиї, Французкей, Финскей и Швайцарскей. У Заводзе за фитофармацию Института за защиту рошлїнох Польопривредного факултету у Новим Садзе окончовала функцию управительки од 1984. по 1991. рок, кед пошла до пензиї.

 Наукова и фахова робота 
На порядних студийох окончовала наставу з Фитофармациї, а на маґистерских студийох з Токсиколоґиї пестицидох. Була менторка або членїца комисийох у 23 маґистерских роботох, 2 специялистичних роботох и 17 докторских дисертацийох домашнїх и странских студентох. У заєднїци з колеґами або самостойнє обявела 2 учебнїки, 9 моноґрафиї, 2 практикуми, 4 скрипти и самостойнє Словнїк защити рошлїнох и животного стредку (сербско-руско-латинско-анґлийски).

Числени науково-фахово роботи єй обявени у часописох и зборнїкох у жеми и иножемстве. Обявени єй 198 роботох, з котрих 138 науково и 60 фахово а хторим була авторка або кавторка зоз сотруднїками у Амстердаму, Будимпешти, Риме, Токию, Брауншвайґу итд. 

Реферовани науково роботи ше одношели углавним на остатки пестицидох у нукашнїх орґанох трованих людзох, домашнїх животиньох и рибох, як и на преучованє динамики розкладаня пестицидох у рижних типох жеми и польопривредно-поживових продуктох. Проф. др Радмила Шовлянски участвовала у виробку або була ношителька виглєдованя у коло 20 проєктох и елаборатох за поєдини привредни субєкти, з котрих 2 иножемни.

Ширша фахова и дружтвена активносц проф. др Радмили Шовлянски одвивала ше у рамикох велїх владових и нєвладових асоцияцийох котри вязани за токсиколоґию пестицидох.

Вона була активни член Дружтва за руски язик, литературу и културу у Новим Садзе у рамикох хторого порихтала штироязични проєкт Сербско-руско-латинско-анґлийски словнїк защити рошлїнох и животного штредку хтори Дружтво видало 2010. року.

Попри руского язика, язика єй оца з єй дзецинства у Дюрдьове, др Радмила Шовлянски бешедовала и на єй мацеринским русийским язику а од странских язикох бешедовал  на анґлийским, служела ше з нємецким и добре знала есперанто. 

 Припознаня 
Проф. др Радмила Шовлянски достала Плакету Польопривредного факултету (1984), Награду за животне дїло - Златну плакету  Здруженя универзитетских професорох у Новим Садзе 2004. року,  Повелю Фармацеутского дружтва Войводини (1982), Повелю Дружтва за защиту рошлїнох Югославиї (1989) и два подзекованя, та Медалю чесци Еколоґийного руху Городу Нового Саду (2018).

Проф. др Радмила Сакач ше винчала зоз  др Мирославом Шовлянским, професором судскей медицини на Медицинском факултету у Новим Садзе, хтори з походзеньом тиж зоз Дюрдьова (умар 1997). У малженстве мали два дзивки: Миряну, одату Ґолубович, доктора математичних наукох (жила у САД) и Наду, одату Вучкович, професора Медицинского факултета у Новим Садзе, специялисту патолоґийней анатомиї. Радмила и Мирослав Шовлянски мали тройо унучата. 

Проф. др Радмила Шовлянски умарла 30. юлия 2022. року и похована є на Городским теметове у Новим Садзе.

 Моноґрафиї, учебнїки и други публикациї 
а)  Моноґрафиї

 Шовљански Р, Шовљански М. О отровима и наркотицима у криминалистичкој пракси. Стручна библиотека СЈБ, ССУП, Београд, 1971, 1-171.

 Шовљански Р. Пестициди, симптоматологија и терапија тровања. Пољопр. факултет, Нови Сад, 1976, 1-65.

 Шовљански Р. Токсикологија пестицида у: Колектив аутора: Материјали II семинара за усавршавањер кадрова запослених у пољопривредним апотекама САПВ. Инст. за заштиту биља Пољопр. фак. Нови Сад, 1983, 1-16.

 Шовљански Р. у колектив аутора (Ед. Прпић Мајић Д.) Одбране токсиколошке анализе биолошких узорака за примену у медицини рада, клиничкој токсикологији и екологији. Медицинска књига, Београд, Загреб, 1985, 192-223.

 Šovljanski M, Šovljanski R. Suicidal Poisinings Caused by Pesticides in Voivodina (Yugoslavia) during 1960-1984, in (ed. HJ Muler et all) Current Issues of Suicidology. Springer Verlag, Berlin, Heidelberg, NY, 1988, 62-65.

 Шовљански Р. Пестициди и земљиште; Опасност пестицида за животиње и људе; Савезни, републички и покрајински закони који регулишу проблематику пестицида. У: (Ед. Р. Кастори) Тешки метали и пестициди у земљиштима Војводине. Пољопр. фак. Нови Сад, 1993, 93-106; 127-154; 305-306 и Верешбарањи И.

 Шовљански Р, Пуцаревић М. Кастори Р. Загађеност земљишта Војводине пестицидима и њиховим метаболитима. Исто, 1993, 223-258.

 Шовљански Р. Екотоксиколошки и токсиколошки аспекти примене акватичних хербицида; и Пантелић П, Бунчић Н, Шовљански Р. Хидросистем Дунав-Тиса-Дунав, значај и сузбијање корова у каналској мрежи. (Ед. Шовљански Р, Константиновић Б, Клокочар Шмит З.). Акватични корови, сузбијање и последице. Пољопр. фак. Нови Сад, 2003, 119-174 и 1-14.

 Шовљански Р. Пестициди, симптоматологија и терапија тровања. II изм. и доп. изд. Пољопр. фак. Нови Сад, 2003, 1-208.

б) Учебнїки

 Шовљански М, Шовљански Р. Судска медицина. Уџбеник Средње школе унутрашњих послова “Пане Ђукић”, С. Каменица, 1978, 1-241.

 Солдатовић Д, Шовљански Р, Миленковић Д, Милић С. Токсикологија с аналитиком. Привредни преглед, Београд, 1980, 1-492.

в) Практикуми

 Шовљански Р, Клокочар Шмит З. Практикум из фитофармације, Пољопр. фак. Нови Сад, 1976, 1-257.

 Шовљански Р, Клокочар Шмит З., Лазић С.: Практикум из Опште фитофармације, II изм. и доп. изд. Пољопр. фак. Нови Сад, 2002, 1-165.

г) Скрипти

 Шовљански М, Шовљански Р. Судска медицина. Скрипта за школу милиције РСУП-а, С. каменица, 1970, 1-100.

 Шовљански Р. Токсикологија пестицида. Скрипта за студенте смера заштите биља, Пољопр. фак. Нови Сад, 1978, 1-97.

 Исто. Проширено и допуњено издање, 1982, 1-154.

 Шовљански Р. Општа фитофармација и токсикологија пестицида. Пољопр. фак. Нови Сад, 1990, 1-198.

 Вонкашнї вязи 

 Проф. др Радмила Шовлянски, биоґрафия на НАР

 Позив на свечаност доделе Медаље части Новог Сада

 Умарла др Радмила Шовлянски (1930-2022), Руске слово, 1. авґуст 2022.

Катеґория:Руснаци у Сербиї 
Катеґория:Науковци
Катеґория:Докторе наукох
Катеґория:Професоре
Катеґория:25. марец
Катеґория:Народзени 1930
Катеґория:30. юлий
Катеґория:Умарли 2022