Тарки

+  Плоди
{{Background color|green|

 Наукова класификация 
+Царство:PlantaeКладус:TracheophytesКладус:AngiospermaeКладус:EudicotidaeКладус:RosidsШор:RosalesФамелия:RosaceaeРод:PrunusПодрод:Prunus subg. PrunusСекция:Prunus sect. PrunusФайта:P. spinosaБиномне мено<div style="text-align: center;"> Prunus spinosa 
 L.

|мини|300x300px

Tарки ж. мн. (єд. тарка) бот. „Prunus spinosa, с. трњине“: Зродзели ше тарки за горами (нар. писня); тарки тиж були лакотки [за дзеци] (ХомаБл 199). Лексема тарка зафиксована и у руснацких валалох Мадярскей. Назва ше хаснує у укр. диял. Словацкей таркы, у вост. слц. tarka, поль. tarka, котре настало од старшого tarnka (Тимко 57, 74, 129).

 Опис 

Густо розконарени черяк високи 1-3 (5) m, з округласту коруну и конарами хтори ше закончую зоз церньом (лат. spinosa = церньовити). Лїстки нєвельки, елиптични, з оштрима рубцами. Квитнє у априлу и маю, квитки дробни, били. Плоди белавкасто чарняви, квашни, сцаговаци и аж кед дакус змаржню мож их єсц. У лїсцох єст витамину C, а сушени квитки ше хасную за чай у народней медицини. Тарка важна и за покарму велїх инсектох. Рошнє у скоро цалей Европи и у часцох сиверней Африки.Rushforth, K.: Trees of Britain and Europe. Collins. 1999. ISBN 978-0-00-220013-4.Den Virtuella Floran: Prunus spinosa  Животни вик стеблу коло 40 роки.

 Розшеванє и розмножованє 

Розшеванє ше окончує з помоцу инсектох, а розмножованє з нашеня або з веґетативнима часцами рошлїни як цо то корень и стебло.Šilić, Čedomil. (1990).Atlas drveća i grmlja (4. изд.). Sarajevo [etc.]: Svjetlost [etc.] ISBN 9788601025547. OCLC 456653015

 Хемийни состав 
Тарка зоз хемийних материйох ма:

 Найвецей витамину Ц, потим витамини А, Б1, Б2, Б6, Е
 Угльово гидрати (ґлукозу, фруктозу, сахарозу)
 Фенолни злученїни (антоцияни, танини)
 Орчански квашнїни (яблукову и др)
 Воду
 Минерални материї (натрий, калий, калций, маґнезий, желєзо и фосфор)
 Танини (у плоду и скорки)
 Горки материї (у стеблу и лїсцох ма калию, калцию и флавоноиди, а у плоду ма пектини, яблуковей и цияноводонїчней квашнїни и витамину Ц)

 Плод 
Плоди дозреваю вєшенї. Волаю их дзиви шлївки. Маю орґански квашнїни, инвертни цукер и витамин Ц. Пре пектин и танин смак им горки и сцаговацо кваскави. Сладши су аж после перших мразох. 

Прерабяю ше до компотох, сокох, мишаней мармелади, вина, палєнки, есенцу и ликерох. Вжиме ше углавним суша, у рерни, на температури око 400 С, и хасную за чаї и компоти.

 Ґалерия 

 Литература 

 Grlić,Lj. Samoniklo jestivo bilje,Zagreb 1980.

 Lukas,R. Tajne kineskih travara, kineski recepti-naše trave, Beograd 1987., str.33

 Референци 

Катеґория:Лїковити рошлїни