Микола Скубан

Орден роботи зоз стриберним венцом

Златна значка КПЗ Сербиї

Искри култури КПЗ Войводини 

награда Невен 

Зарї култури КПЗ Општини Кула 

Октоберске припознанє МЗ Руски Керестур
Микола Скубан (*2. юлия 1932—†3. септембра 1993), новинар, писатель за дзеци, технїчни редактор, прекладач, гумориста, ґлумец аматер.

 Биоґрафия 
alt=Микола Скубан у колективе фалата Зла жена|thumb|448x448px|Ґрупа ґлумцох хтори виводзели фалат Зла жена
Микола Скубан ше народзел 2. юлия 1932. року у Коцуре, дзе закончел и основну школу. Оцец Самуил, мац Мария (дзивоцке презвиско Молнар). У родимим валалє закончел основну школу, а вец ше 1945. року уписал до новооснованей Нїзшей мишаней ґимназиї з руским наставним язиком у Руским Керестуре. Ту закончел пейц класи (кельо их теди було) и предлужел школованє у Вербаше и Новим Садзе.

Цали свой роботни вик, аж по пензионованє, препровадзел як новинар, перше у Рускей редакциї Радио Нового Саду, а потим у Редакциї Руского слова, а вец и як технїчни редактор у НВП Руске слово у Руским Керестуре и Новим Садзе. Попри тим, бул и плодни писатель и литературни прекладач зоз вецей язикох.

Ґлумец-аматер 

Як єден з найталантованших руских ґлумцох–аматерох, на театралних сценох по вецей руских местох ше зявйовал понад 45 роки. Бул єден з числених вихованцох Петра Ризнича Дядї и спада до шорох сновательох Руского народного театра Дядя, його перши подпредсидатель, вельорочни член рижних його самоуправних и управяцких орґанох и найплоднєйши прекладач театралних фалатох, виведзених на сцени того театра.
alt=Микола Скубан и Ана Рац|thumb|318x318px|Микола Скубан и Ана Рац

Ище як школяр керестурскей ґимназиї, такой на початку 1945. року указал вельку любов ґу театралней дїялносци. Замерковал то тедишнї його професор Петро Ризнич и анґажовал го до своєй школярскей драмскей секциї. Медзитим, перши писани шлїд о його наступу на сцени походзи аж зоз 1948. року, алє анї зоз того шлїду нє мож точно утвердзиц же у котрим фалаце Скубан бавел, бо у рамикох єдней програми давани вецей єднодїйки, а медзи учаснїками у їх виводзеню спомнуте и його мено, алє нє и улоги котри одбавел. Будзе найблїзше правди же Скубан бавел у Нушичовей єднодїйки Муха у режиї Петра Ризнича, виведзеней 8. и 9. януара 1948. року у Руским Керестуре.

Зоз преходом на школованє до Вербасу Скубан ше и там уключує до театралней дїялносци, вєдно з другима школярами–Руснацами, котри тиж предлужели школованє у Вербаше. У 1950. року претаргує школованє и почина робиц як новинар у Рускей редакциї Радио Нового Саду. Такой од початку ше уключує до роботи драмскей секциї у КПД Максим Горки и уж 31. децембра истого року, у рамикох мишаней програми порихтаней за дочек Нового року, наступа у Нушичовей єднодїйки Аналфабета.

Вєшєнї 1952. року Микола Скубан ришел предлужиц порядне школованє и претаргнул новинарску роботу и врацел ше до Вербасу закончиц вельку матуру. Медзитим, ту пришло до компликацийох (наполнєл уж вецей роки як цо школски правила допущовали за порядне школованє, а то под час упису нє замерковане) та Скубан бул примушени врациц ше до Коцура, свойого валалу, и чекац поволанку на одслуженє войска. У медзичаше и ту ше уключує до театралней дїялносци у рамикох тамтейшого КПД М. В. Ґоґоль.

По одслуженю войска Скубан почина робиц у Редакциї Руске слово у Руским Керестуре, дзе свою аматерску театралну дїялносц предлужує у театралней сезони 1956/57 и зоз кратшима прервами остава у нєй аж по 1993. рок. За тот час вон одбавел 45 улоги, а поряднє ґлумел и у радио драмох котри пририхтовани у рускей редакциї Радио Нового Саду.thumb

Литературна творчосц 

Микола Скубан бул член Дружтва писательох Войводини и обявел седем ауторски кнїжки прози и поезиї. Вон бул єден з найплоднєйших руских поетох за дзеци. Скубан  1976. року обявел кнїжку приповедкох за дзеци под насловом Стари ствари хтора представя  його найзначнєйше доприношенє рускей литератури. Єдна з його найлєпших кнїжкох поезиї то кнїжка Кадзи идзе чловек (1981).

Преложел на руски язик 30 театрални фалати зоз русийского, українского, словацкого, а найвецей зоз сербского язика. Попри тим, преложел и дзевец кнїжки литературного змисту зоз сербского, словацкого, українского и русийского на руски и зоз руского на сербски язик. Вецей роки ушорйовал и писал за Билтен котри виходзел под час отримованя Драмского меморияла Петро Ризнич – Дядя.

У новинох Руске слово обявел серию гуморескох котри подписовал зоз псевдонимом Соцки и єден є з найдаровитших руских гумористох.
alt=Кнїжка М. Скубана Рибна свадзба|thumb

За свою роботу на планє култури достал вельке число наградох и припознаньох, медзи котрима найглавнєйши: Орден заслугох за народ зоз стрибернима зарями, Орден роботи зоз стриберним венцом, Златна значка КПЗ Сербиї, Искри култури КПЗ Войводини, награда Невен за кнїжку прози за дзеци Рибна свадзба, Зарї култури КПЗ Општини Кула и Октоберске припознанє Месней заєднїци Руски Керестур.

Умар нєсподзивано 3. септембра 1993. Поховани є у Руским Керестуре.

Литературни твори:

Дванац мешаци (1965)

Колач (1974)

Стари ствари (1976)

Добри тоти дзеци (1978)

Стих за стихом (1979)

Кадзи идзе чловек (1981)

Рибна свадзба (1982)
+ Преклади театралних фалатох 1. Б. Нушич: Ожалосцена фамилия, 1973
2. Й. С. Попович: Кир Яня, 1974

3. Б. Нушич: Народни посланїк, 1975

4. Б. Нушич: Подозрива особа 1979

5. Й. С. Попович: Покондирена тиква,  1980

6. Й. С. Попович: Спреводзкоше (Лажа и паралажа), 1981

7. Жорж Фейдо: Пан ловар, 1972

8. Р. Павелкич: Пилькаре, 1977

9. Ст. Сремац: Поп Чира и поп Спира, 1978

10. Бертолд Брехт: Опера за три ґроши, 1979

11. Е. Лабиш – Е. Мишел: Флорентински калап, 1981

12. Б. Нушич: Панї министерка, 1981

13. С. Стратуєв: Автобус, 1982

14. Дь. Лебович–А. Обренович: Нєбесни одряд, 1982

15. А. Ананєв: Вовчица, 197016. А. Коломиєц: Фараонє 1970

17. Ян Солович: С. О. С. (Страшно опасна ситуация), 1973

18. Л. Н. Толстой: Ана Каренїна, 1975

19. М. Зарудни: На седмим нєбе, 1975

20. Г. Пфайфер: Швето лампионох, 1972

21. М. В. Ґоґоль: Ревизор, 1972

22. С.  Михалков: Пена, 1977

23. Е. М. Ремарк: Остатня станїца, 1972

24. М. Крлежа: Панове Ґлембайово, 1978

25. Иван Буковчан: Шилька за двох, 1983

26. Тоне Партлїч: Мой оцец социялистични кулак, 1984

27. Бертолд Брехт: Швейк у Другей шветовей войни, 1985

28. Максим Горки: Малогражданє, 1986

29. Любомир Симович: Путуюци театер Шопалович, 1987

30. Й. С. Попович: Родолюбци, 1987

+Ґлумел у тих театралних фалатохРокТеатрални фалат<div style="text-align: center;">Улога<div style="text-align: center;">МестоРокТеатрални фалат<div style="text-align: center;">Улога<div style="text-align: center;">Место1948.Б.Нушич: МУХА<div style="text-align: center;">Руски Керестур 1971.О. Ананєв: ВОВЧИЦАПавло<div style="text-align: center;">Руски Керестур1948.Б. Нушич: НАШО ДЗЕЦИ  <div style="text-align: center;">" 1972.Жорж Фейдо: ПАН ЛОВАР  Касань<div style="text-align: center;">"1949.Й. С. Попович: ЛАЖА И ПАРАЛАЖА<div style="text-align: center;">Вербас1972.Иван Франко: УКРАДЗЕНЕ ЩЕСЦЕ Задорожни<div style="text-align: center;">"1950.Й. С. Попович: КИР ЯНЯСлуга<div style="text-align: center;">"1974.Б. Нушич: ОЖАЛОСЦЕНА ФАМИЛИЯ Аґатон<div style="text-align: center;">"1951.К.Трифкович: ВИНЧУЄМ    <div style="text-align: center;">Нови Сад 1975.Й. С. Попович: КИР ЯНЯ    Кир Дима<div style="text-align: center;">"1952.Демарк: СЛУГА ДВОХ ҐАЗДОХ<div style="text-align: center;">" 1975.Кита Буачидзе: ПРОВИНЦИЙНА ДЗИВКААрабидзе<div style="text-align: center;">"1953.Г. К. Основяненко: ПИТАНКИ НА ГОНЧАРОВКИСкорик<div style="text-align: center;">Коцур 1976.Е. М. Ремарк: ОСТАТНЯ СТАНЇЦА   Шмит<div style="text-align: center;">"1953.М. Попович: НАШО СЕЛЯНЄЖид<div style="text-align: center;">"1977.М. В. Ґоґоль: РЕВИЗОР Началнїк<div style="text-align: center;">"1957.Б. Нушич: ОЖАЛОСЦЕНА ФАМИЛИЯТрифун<div style="text-align: center;">Руски Керестур1978.А. Вампилов: РОЗЛУКА У ЮНИЮ  Репнїков<div style="text-align: center;">"1957Мишко Кранєц: ДРАГА ДО ЗЛОДЇЙСТВАЛебер<div style="text-align: center;">"1979.Б. Брехт:ОПЕРА ЗА ТРИ ҐРОШИ  Браун<div style="text-align: center;">"1958Д. Добричанин: ЗАЄДНЇЦКИ КВАРТЕЛЬ Драґиша<div style="text-align: center;">"1979.Дюра Папгаргаї: ВИСТАТА КОНЇЦА  Емил<div style="text-align: center;">"1959.Славко Колар: НАД СВОЇМ ЦЕЛОМ ПАНЯков<div style="text-align: center;">"1983.Михайло Ковач: ОРАЧЕ, ОРАЧЕ Барон<div style="text-align: center;">"1959.Й. С. Попович: ЛАЖА И ПАРАЛАЖАМита<div style="text-align: center;">"1984.Дю. Скарничи – Р. Тарабузи: КАВИЯР И ҐЕРШЛА   Велуто<div style="text-align: center;">"1960.А. Хозич: МАЛИНЯК     <div style="text-align: center;">"1985.Михайло Ковач: ГРИЦОВО ВОЯЧЕНЄ Дїдо<div style="text-align: center;">"1961.Д. Добричанин: ЧЛОВЕК З МАРСАШовґор<div style="text-align: center;">"1986.Молина Удовички: ЖЕМ Уґрин<div style="text-align: center;">"1962.Лео Ленц: СВАДЗЕБНЕ ПУТОВАНЄ БЕЗ МУЖА <div style="text-align: center;">"1986.Б. Пекич: ҐЕНЕРАЛЄ Нєґован<div style="text-align: center;">"1965.Й. С. Попович: ЗЛА ЖЕНАСрета<div style="text-align: center;">"1988.А. Н. Островски: ЛЄС      Карп<div style="text-align: center;">"1965.Б. Нушич: АНАЛФАБЕТА  <div style="text-align: center;">"1988,Б. Пекич: У ЕДЕНУ НА ВОСТОКУ IV Присутни<div style="text-align: center;">"1966.М. Горки: НА ДНУКостильов<div style="text-align: center;">"1990.М. В. Ґоґоль: ЖЕНЇДБА    Пантелеєв<div style="text-align: center;">"1967.Б. Нушич: ПОДОЗРИВА ОСОБАЄротиє<div style="text-align: center;">"1991П. Ґреґор: ЩЕШЛЇВЕ КРАЛЬОВСТВО  Инквизитор<div style="text-align: center;">"1968.Й. С. Попович: ЗЛА ЖЕНА Срета<div style="text-align: center;">"1992Дю. Папгаргаї: АГАФИЯ СТАРОГО ПОПА ДЗИВКА   Василь<div style="text-align: center;">"1969.М. В. Ґоґоль: ЖЕНЇДБА Подколєсин<div style="text-align: center;">"1993.Рей Куни: СЦЕКАЙ ОД СВОЄЙ ЖЕНИ Новинар<div style="text-align: center;">"1970.О. Коломиєц: ФАРАОНЄТаран<div style="text-align: center;">"

30 писнї Миколи Скубана послужели композитором як инспирация за творенє композицийох за фестивали Червена ружа, Червене пупче и Ружова заградка.

ТЕКСТИ ПИСНЬОХ 
+РокУ народним духуАвтор музики1972И вечар и раноВитомир Бодянєц1973Реґрути одходзаВитомир Бодянєц1990КоломийкаЮрай Судї

ПУПЧЕ: 
+РокДзецински писнїАвтор музики1970Наша МарчаЯким Сивч1970Фебруарски днїИриней Тимко1970Слунко Юрий Цимбора1970Септемберски дзвончокМаґдалена Горняк-Лелас1974ШатваЮрий Цимбора1975КосидбаЯким Сивч1975Моя мамаВитомир Бодянєц1975Школа дзвери отвераВитомир Бодянєц1976БайберВитомир Бодянєц1976Розвива ше РепубликаЮрий Цимбора1978ЗашМаґдалена Горняк-Лелас1979Чом любиме РепубликуЯким Сивч1979Приходзи ярЯким Сивч1979Априлска природаЯким Сивч1981Ошлєбодзени валалЯким Сивч1986Наша РепубликаВитомир Бодянєц2008Радосц у юлиюНаташа Надь-Фейди2009Остатнє лїсцеСладяна ЮгасМали майсторШтефан ГудакМашиниВитомир БодянєцНовемберска святочносцЯким СивчОдпочивок Витомир БодянєцОстатнє лїсцеЮрий ЦимбораПосле дижджуМаґдалена Горняк-ЛеласПрешло лєтоЮрий ЦимбораПривит Дїдови МразовиЯким СивчПришла жима
(У яркох змарзло)Яким Сивч



Женїм сина - Нестор Пушкаш, РЗ 1990.

Остатнє лїсце - дзецински хор, ЧП 2009.

 Литература 

 Aleksandr D. Dulichenko, Skuban, Mikola, P. R. Magocsi and Ivan Pop: Encyclopedia of Rusyn History and Culture, University of Toronto, 2005, ISBN 0-8020-3556-3, p. 461.

 Вонкашнї вязи  
 Микола СКУБАН, биоґрафия на НАР

 Биоґрафия по русийски автор Проф. др. хаб. А. Д. Дуличенко (Тарту)

 СОЦКИ - ТВ портрет Миколи Скубана

 Микола Скубан Соцки Руски Керестур 1990. року

 Микола Скубан, биоґрафия и список текстох за композициї, Червена ружа 1962-2011, Завод за културу войводянских Руснацох и Дом култури Руски Керестур, Нови Сад, 2014,  б. 536.

 Жридла и вязи 
 Документарни филми у хторих ґлумел Микола Скубан

 Забивачки швиньох - Обичаї з традициї Руснацох у Войводини (1. часц)

 Забивачки швиньох - Обичаї з традициї Руснацох у Войводини (2. часц)

 Забивачки швиньох - Обичаї з традициї Руснацох у Войводини (3. часц)

Ґалерия

Катеґория:Руснаци у Сербиї
Катеґория:Новинаре
Катеґория:Прекладаче
Катеґория:Писателє
Катеґория:Писателє за дзеци
Катеґория:Ґлумци аматере
Катеґория:Народзени 1932
Катеґория:2. юлий
Катеґория:Умарли 1993
Катеґория:3. септембер