Културна скарбнїца

Културна скарбнїца подрозумює добра  Културна добра - Закон о културним добрима,www.paragraf.rs 
хтори нашлїдзени зоз прешлосци, алє и тоти цо наставаю у терашньосци. Пре окремни вредносци яки маю, представяю даєден народ. Прето их треба зачувац за  будуци ґенерациї.

Таки културни добра найчастейше под  защиту держави и других державних институцийох. Окрем поняца културна скарбнїца, хаснує ше и термин културне нашлїдство.

 Подзелєнє културних доброх 
Културни добра ше дзеля на материялни и нєматериялни.

До материялней културней скарбнїци учишлюєме:

• Памятнїки

• Окремни будинки (напр. святи храми)

• Уметнїцки дїла

До нєматериялней културней скарбнїци учишлюєме:
• Язик

• Обичаї

• Традицию

• Музику

• Традицийни або стари ремесла

Зависно од значносци, розликую ше:

• Културни добра од велькей значносци

• Културни добра од окремней значносци

Материялни културни добра мож, на основи културних, историйних, уметнїцких и физичних прикметох, подзелїц на:

• нєрухому културну скарбнїцу (памятнїки, спомин–парки...)

• рухому културну скарбнїцу (уметнїцко–историйни дїла, архивни материял, филмски материял, стари и ридки кнїжки)

Шицки предмети рухомей културней скарбнїци ше чува у музейох и ґалерийох, архивох и библиотекох.

Институция хтора компетентна за защиту нєрухомей културней скарбнїци то Републични завод за защиту памятнїкох култури у Беоґрадзе    Републички завод за заштиту споменика културе Београд, www.heritage.gov.rs, зоз подручнима заводами у Новим Садзе, Суботици, Зренянину, Панчеве, Сримскей Митровици, Косовскей Митровици, Нишу, Краґуєвцу, Валєве, Кралєве и Смедереве.
250px|right|thumb|Палата римского цара Ґалерия, Ґамзиґрад-Ромулияна, при Заєчаре (конєц III, початок IV вику)   „Gamzigrad-Romuliana, Palace of Galerius”. UNESCO World Heritage Centre.
На лїстини Шветового културного скарбу   Светска културна баштина - Туристички савез Србије,www.srbija.travel  под защиту Унеска находзи ше (2010. року) 731 локалитет културних доброх. Задача тей програми меновац, пописац и чувац места маю окремну значносц на основи одредзених критериюмох. Културни добра (места) хтори на тей лїстини можу, под одредзенима условиями, хасновац средства зоз Фонду шветовей скарбнїци.

У Сербиї штири локалитети на лїстини Шветового скарбу UNESCO–World Heritage Centre-Serbia., whc.unesco.org: Стари Рас и Сопотяни (од 1979 року), Студеница (од 1987. року), косовски манастири (Високи Дечани од 2004. року, Ґрачаница, Печска патрияршия и Богородица Лєвишка при Призрену од 2006. року) и Ромулияня при Заєчаре  (од 2007. року).

Пре рижни причини, рухоми и нєрухоми добра виложени руйнованю. На їх випатрунок уплївую витри, трешенє жеми, вилїви, огнї, квашни дижджи и друге, алє и людзе хтори зоз своїм нєдзбаньом доприноша препаданю тих доброх.

 Литература 

 Шутаковић-Андрић, Наташа (1997).  „Општински завод за заштиту споменика културе у Призрену”. Енциклопедија српске историографије. Београд: Knowledge. стр. 248—249.
 Светска културна баштина serbia.trevel

 Вонкашнї вязи 
 Spomenici kulture, spomenicikulture.mi.sanu.ac.rs

 8 sakralnih objekata na listi-svetske bastine, www.turizamiputovanja.com

 Spomenici kulture, www.zzzskgns.rs

  Руска одлога, Дюрдьов, zavod.rs

 Референци 

Катеґория:Традиция
Катеґория:Култура