Опус (музика)

Тот термин ше може  одношиц на кнїжовносц, малярство, театер, балет, филм, музику и вообще, на шицки обласци уметнїцкого творчества.

 Значеня поняца  „опус” 
Опус може мац два значеня: 

1. Поєдинєчне дїло даєдней особи: напр.: Бетовенов Треци клавирски концерт, c-mol, oпус 37. (скрацено Оп. 37)

2. Вкупне творчество даєдней особи: приклад: "Опус архитекти Чосича барз обсяжни...", „Цали уметнїцки опус ґрафичара барз значни и винїмкови...", „Його литературни опус залапює комедиї, приповедки, литературну и театралну критику."


1. музичне дїло (композиция),

2. вкупне творчество єдного музичара.

 Опис процеса нумерациї музичних дїлох 
Композиторе и музиколоґове (особи хтори преучую и пишу о музики) слово опус (лєбо скрацено Оп.) Lewis and Short, A Latin Dictionary, s.v "Opus"  хасную же би означели (пре лєгчейше спатранє) хронолоґийни рядошлїд твореня уметнїцких дїлох, лєбо одношеня роботи спрам композиторовей вкупней колекциї, а тиж ше дакеди так означує и єден период композиторового твореня. Вони попри наслова дїла напишу и число його опуса. Напр. кед композитор компонує свою першу композицию, да єй наслов и означи ю „Опус 1" (Оп. 1). Шлїдуюца композиция була би „Опус 2" (Оп. 2) итд.

 Причини нумерациї музичних дїлох 

 Историйни аспект нумерованя музичних дїлох 
Ознака Опус ше през историю хасновала ище од 17. вику та по нєшкайши днї. Познате же Лудвиґ ван Бетовен бул барз систематични и ажурни, педантни у таким записованю своїх композицийох.

 Други нумерациї музичних дїлох 

Окрем класичней ознаки Оп. (опус), музиколоґове композицийом хтори нє мали ознаки давали иншаку нумерацию (опатриц розлични нумерациї дїла виписани зоз курзивом спод нотних прикладох у правей колони). Приказани лєм даєдни найпознатши:

♦ BWV Bach-Werke-Verzeichnis, каталог Бахових дела Приступљено 17. 4. 2013. (нєм. Bach-Werke-Verzeichnis, анґл. Bach Works Catalogue) то ознаки за композициї Йогана Себастияна Баха.

♦ KV лєбо K (Köchel-Verzeichnis) Köchel catalogue Köchel-Verzeichnis, ознаке за композиције В. А. Моцарта. Приступљено 17. 4. 2013. то ознаки за композициї Волфґанґа Амадеуса Моцарта хтори ушорел Ludwig von Köchel. Познате же Моцартова музика нє мала числа опусох. Музиколоґ Köchel окончел хронолоґийни попис шицких Моцартових дїлох и дал им К нумерацию (К спрам Köchelа). Köchelova нумерация идзе по число 622.

♦ D (Otto Erich Deutsch) Otto Erich Deutsch ознаке за композиције Франца Шуберта. Приступљено 17. 4. 2013. то ознаки за композициї Франца Шуберта хтори поробел и зредзел  Otto Erich Deutsch.

♦ L (François Lesure)  François Lesure, ознаке за композиције Клода Дебисија, Приступљено 17. 4. 2013. то ознаки за композициї Клода Дебисия хтори каталоґизовал музиколоґ  François Lesure.

Роботи Доменика Скарлатия ше можу зявиц зоз трома розличнима  каталожскима системами:

♦ L (Alessandro Longo)  Alessandro Longo, ознаке за композиције Доменика Скарлатија Приступљено 17. 4. 2013.  були по 1906. рок ознаки за композициї Доменика Скарлатия. Пошорел и зредзел  их Alessandro Longo.

♦ К лєбо Кк (Ralph Kirkpatrick) Ralph Kirkpatrick, нова ознака за композиције Доменика Скарлатија од 1953 Приступљено 17. 4. 2013. то нова ознака за композициї Доменика Скарлатия хтора заменєла горню каталоґизацию L 1953. з боку Ralphа Kirkpatrickа.

♦ P (Giorgio Pestelli)  Giorgio Pestelli, начинио је нове ознаке за композиције Доменика Скарлатија 1967. Приступљено 17. 4. 2013. нова ознака за композициї Доменика Скарлатия хтору поробел Giorgio Pestelli 1967. року.

 Литература 

 Sadie, Stanley; Tyrrell, John (2001). The New Grove Dictionary of Music and Musicians. Vol. 18. Grove. p. 503. ISBN 0-333-60800-3.
 Axel_Beer Musik zwischen Komponist, Verlag und Publikum. Die Rahmenbedingungen des Musikschaffens in Deutschland im ersten Drittel des 19. Jahrhunderts. Schneider, Tutzing 2000, ISBN 3-7952-1027-5.

 Референци 

Катеґория:Музични публикациї
Катеґория:Музични термини