Ukrayina

Ukrayna icha Ukraña nisqaqa Iwrupapi huk mamallaqtam. Uma llaqtanqa Kiyiw llaqtam.

 Suyuq historianmanta 
7-9 siglokunapiqa eslavo oriental ayllukunam kaypi tiyarqaku yaqa llapan Ucrania nacionpi, paykunapas kunan Rususuyu nacionpa inti chinkaykuy ladonman astakurqaku. Chawpi pachakunapiqa iskaynintin mama llaqtakunap allpankunaqa huk suyup rakinmi karqan, chay suyup uma llaqtanqa Kiyiw llaqtam karqan. XII pachakwatapi Kiyiwan suyuqa sapaq prinsipalkunamanmi t'aqakuyta qallarirqan.

XII pachakwatapi Yuri Dolgoruky, Kiyiw kamachikuq Vladimir Monomakhpa 6 kaq churin, manam kamachiy tiyanapi derechoyuqchu karqan, chayraykutaq wichay-inti lluqsimuy ladupi allpakunata hap'inanpaqmi rirqan. Chhaynapin 12 siglo chawpipi eslavo ayllukuna Chawpi Rususuyu hallp’akunapi tarikurqanku. Manaraq chayamuchkaptinkum, kunan tiempopi finlandés runakunapa hichpallanpi kaq ayllukunaqa Moscú llaqtapa kasqanpi yacharqaku, chaytaqa Dolgoruky sutiyuq runam huk uchuy llaqtacha hina kamarirqa.Vladimir-Suzdal (Rususuyu chawpinpi) Principadowan Kiyiwan 1169 watapi maqanakuy qallarirqan, chaymi Kiivan qhapaq suyumanta t'aqakurqanПрибалтийско-финские народы России / Отв. ред. Е.И. Клементьев, Н.В. Шлыгина. — М.,: Наука, 2003. — С. 361. — 671 с.।

1240 watapi Batup invasionninmanta qhipaman, wichaypi kamachiqkunap umalliqnin Alexander Nevsky Batup uywasqan churinmi tukurqan, Alejandrop Horda nisqap ladunpi awqanakuypi yanapasqanraykum 16 watayuq churin Daniil ñawpaq Moscú kamachikuq tukurqan, chaymi kunan pacha Rusiyap wiñayninman aparqan. Kunan Rusiyap allpanpi huk hatun chawpi pacha llaqtataq Veliky Novgorod karqan - sapaq republikap chawpin, sapa kuti Moskwawan maqanakuq, 1478 watapilla Moskwa atipasqa.

Hamuq Ukranya , Bielorrusiya mama llaqtakunaqa 14 kaq pachakwatapi hamuq Rususuyu mama llaqtamanta t'aqanakurqanku, Lituania mama llaqtap Hatun Dukayunman tukurqan (18 kaq pachakwatakama kay iskay llaqtakunaqa qayllallapim karqan, kunankamapas Ukranya , Bielorrusiya simikunap rimayninkunaqa 84% nisqawanmi tupan).XV pachakwatap tukukuyninpiqa Quri Huñuqa Crimea qhapaq suyuman, Astrakhan, Kazan Khanate nisqaman, Moscovita suyumanpas ch'usaqyachisqa karqan, ñawpaq amistadninkunawan, vecinonkunawanpas sapa kuti maqanakuykunata rurarqan, ñawpaqtaqa Lituania hatun Ducado nisqawan.

Sapa kutim Lituaniawan Moskwawan Smolensk llaqtapaq maqanakuy karqan. Rusiya runakunaqa Chinchay Eslavo ayllukunamantam lluqsispa sapaq mama llaqtata kamarirqan, 16 kaq pachakwatapi Moscovita suyup pachanpiТарас А. Е. Войны Московской Руси с Великим княжеством Литовским и Речью Посполитой в XIV—XVII вв. — М.; Минск : АСТ; Харвест, 2006. — 800Русско-литовские и русско-польские войны // Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона : в 86 т. (82 т. и 4 доп.). — СПб., 1890—1907Кром М. М. Стародубская война (1534—1537). Из истории русско-литовских отношений. — М.: Рубежи XXI, 2008.Записки о Московіи XVI вѣка сэра Джерома Горсея. Переводъ съ англійскаго Н. А. Бѣлозерской. Съ предисловіемъ и примечаніями Н. И. Костомарова.— С.-Петербургъ: Изданіе А. С. Суворина, 1909. — 159 с..
XV, XVI pachakwatakunapi runakunaqa Ukranyamanta elite nisqatam kamarqan, Ukranyap allpanta amachaspa, Zaporizhzhia Allpapi (Ukranyap uralanpi) tiyarqanku, vecinokunap atakasqanmanta, chaymantataqmi Cosaku nispa suticharqanku. Kunan pacha Rusiya runakunaqa XVII pachakwatapi Ukranyap allpankunaman hamurqanku, Ukranya runakuna 1648-1654 watapi Pulunya awqanakuypi Bohdan Khmelnytskyp pusasqan maqanakuptin, chaymantataq Rusiyawan hukllanakuy rimanakuykunata rurarqanXIVЯК МОСКВА ЗНИЩИЛА ВОЛЮ ДРУКУ КИЄВО-ПЕЧЕРСЬКОЇ ЛАВРИ.

Ucrania runakunaqa manam oficialmentechu llaqtayuq hinachu qhawarisqaku, sapa kutim Rusiyap ukhunpi kallpawan llamk'aqkunaman kacharqanku, 1654 watapi rimanakuypa mana kasuspa. (10.000 Ucrania runakuna wañurqanku mana ch'uya kaptin Ladoga kanal rurakuchkaptin.) Chaywanmi Hetman Ivan Mazepa hatarirqan 1708 watapi, payqa Rusiyawan rimanakuynintam t'aqarqan, Sueciamanta amachasqa kayta maskarqanОб отмене стеснений малорусского печатного слова

1775 watapi Rusiyaqa Ukranyap Kusakukunata chinkachirqan, chaywantaq Ukranya runakunap achka sirwiq kayninku, Rusifikación - Ukranya simip, culturanpas kamachiypi chinkachisqa karqan. Kay kamachiypa ancha riqsisqa rikch'anachiyninkunaqa Ems kamachiymi (Эмский указ) Rusiyap ukhu ministrun Piotr Valuev (Валуевский циркуляр) kamachiyninpas, Ukranya runakunap mama siminta rimananta hark'arqanВАЛУЄВСЬКИЙ ЦИРКУЛЯР.

1914 watapi Nicolás II kamachiqmi hark'arqan Rusiyap qhapaq suyunpi Ukranyamanta riqsisqa qillqaq Taras Shevchenko sutiyuq runap paqarisqanmanta pachak wata hunt'akuynintaЮвілей Т.Г. Шевченка і студентські заворушення в Києві 100 років тому

1917 watapi qallariypi Alexander Kerenskypa pusasqan pawqar waray killapi Revolución nisqa kamachiyta urquspa Rusiyata República nisqa kananpaqmi churarqan, ñawpaq sarunchasqa achka llaqtakunaman kacharisqa kanankupaq maqanakunankupaqКорніеєнко Агніешка Розстріляне відродження / Rozstrzeelane odrodzenie, Краків-Перемишль 2010 (пол.), 272 с.  Від українізації до русифікації. Інформаційний бюлетень ЗП УГВР. — Ч. 2. — Нью-Йорк, 1970.

1917 watapi tukukuyninpi kamachiyman hamuspa, Vladimir Lenin ñawpaq Rusiyap republikanpi llaqta maqanakuyta willarqan, huk rakintaq 1917–1921 watakunapi Ukranya Runa Republikawan Suwit Huñu Rusiyawan awqanakuymi karqan, chaymi Ukranyata Pulunyawan Rusiyawan rakinakurqan (1922 watamanta Suwit Huñuwan)Репресовані кінематографісти. Актуальна пам'ять: Статті й документи /Кінематографічні студії. Випуск п'ятий. — К.: «Кіно-Театр»; «АРТ КНИГА», 2017. — 176 с..

1932–1933 watakunapi Joseph Stalinpa kamachisqan Suwit Huñup kamachiyninmi Holodomor (yarqay rurasqa yarqay) nisqatam rurarqan, achka mama llaqtakunam Ukranya llaqtata wañuchiy nispa riqsirqanku, 10 hunu runakunap kawsaynintam wañuchirqanІсторія української літератури XX століття: у 2 кн.: 1910—1930-ті роки: Навч. посібник/ за ред. В. Г. Дончика. — Кн. 1. — К.: Либідь, 1993. — С. 21..
1937 watapi NKVD (qhipaman Unión Soviéticap Ministerio de Asuntos Internos nisqa sutiwan sutichasqa) yaqa llapan Ucraniamanta yachaysapa runakunata, culturamanta runakunata, yachaqkunatapas balearqanku, chaymantataqmi ayankuta pakallapi p'amparqanku Bykivnyan sach'a-sach'api, chaypim huk monumento sayarichisqa karqan Ralyan Unión thuñikuptinУкраїнська література XX століття: навч.-метод. посіб. для студентів 2-го курсу, які навчаються за спец. 035 — Філологія (заоч. форма) / Нар. укр. акад., каф. українознавства; упоряд. О. В. Слюніна. — Харків: Вид-во НУА, 2018. — 128 с..

1941-1945 watapi, chay mama llaqtaqa tukuyninpi nazikunap hap'isqan karqan, sapa 5 kaq Ukranya civil wañurqan.

1960, 1980 watakunapi, Soviet kamachiyqa disidentekunata hark'aykunata ruwarqan, carcelkunaman kachaspa, psiquiátrico hampina wasikunaman churaspa, Ucraniamanta aswan riqsisqa disidente Vasyl Stus karqanКаганов Ю. О. Опозиційний виклик: Україна і Центрально-Східна Європа 1980-х — 1991 рр. — Запоріжжя, 2009.Касьянов Г. В. Незгодні: українська інтелігенція в русі опору 1960- 80-х років. — К., 1995 Русначенко А. М. Національно-визвольний рух в Україні середина 1950-х — початок 1990-х років. — К., 1998... 1985-1991 watakunapi Unión Soviética nacionqa thuñikurqan, 1991 watapi 24 agosto killapitaq Ucrania nacionqa independencia nisqa kananpaq willarqan.

Vladimir Putinpa kimsa ñiqin kamachiyninpi, 2012 watapi kamachiyta qallariptin, Rusiyaqa hatun rimayta hark'ayta qallarirqan, Putinpas Ukranyap inti lluqsimuy ladupi kaq suyukunap qayllanpi awqaqkunata huñuyta qallarirqan, chaymantataqmi hatun pantasqa willaykunata chay mama llaqtap kuntranpi qallarirqan. Atiyta waqaychananpaq, chay pacha Ukranyap umalliqnin Viktor Yanukovych Putinta mañakurqan awqaqkunata kachananpaq, Ukranyaman 2013 watapi yaykunanpaq, chayraykutaq Euromaidan sutiwan riqsisqa protestakuna karqan.

20 ñiqin pawqar waray killapi 2014 p'unchawpi Yanukovych Kiev llaqtapi kachkaptin, Rusiya Ukranyap uralanpi Crimea yaqa wat'ata hap'iyta qallarirqan, chaymantataq ayqikuq Yanukovychman amachasqa kayta qurqan.12 ñiqin ayriway killapi 2014 p'unchawpi Rusiyaqa Ukranyap inti lluqsimuy ladupi maqanakuyta qallarirqan, Rusiyap Servicio Federal de Seguridad nisqap Igor Girkinpa umalliqninwan Sloviansk llaqtata atakaptin. 13 ñiqin ayriway killapi Ukranya mama llaqtaqa Rusiyap awqayninta hark'anapaq antiterrorista (ATO) llamk'ayta qallarirqanТеррористы привязали мужчину с украинским флагом к столбу в Зугрэсе Попавший в плен боец АТО рассказал об издевательствах толпы у "столба позора"НЕZЛАМНІ: Ірина Довгань - історія донеччанки, катованої окупантами за допомогу українським бійцям Патріотка Ірина Довгань, яку катували терористи, розповіла, чому не вважає себе героїнею.
Ni awọn agbegbe ti o gba, awọn ara ilu Russia bẹrẹ iparun nla ti awọn iwe-ede Yukirenia lati awọn ile-ẹkọ ẹkọ, awọn ile ọnọ, ati awọn ile-ikawe ti ko ni ibamu pẹlu awọn iṣedede ti ete ti Ilu Russia, ati ṣẹda eto ti awọn ibudó “filtration” nibiti awọn ara ilu ti wa ni tubu ati jiya. 2022 watakama Rusiyaqa "Donetsk Llaqta Republika" nisqa marionetawanmi, paypa sapallan kamachiqninqa Moskwa llaqtapi tiyaq Alexander Borodai sutiyuq pulitiku karqan, Ukranyawan pakasqa awqanakuytam rurarqan, chaytaq hunt'asqa awqanakuymanmi tukurqan.2022 watapi Rusiyantinpi achka awqanakuy hark'aq rikuchiykunam karqan, chaykunataqa amachay kallpakunam hark'arqan. Ucrania nacionpiqa Rusia nacionmi guerrapi hatun huchakunata ruwarqan, ahinataq tiyaq cheqaskunata bombardearqan, Mariupol hina llaqtakunata llapanta thunirqan, civil runakunata qatiykacharqan, sotanokunapipas ñak’arichirqan. Aswan hatun hucha civilkuna contra karqan Bucha llaqtapi disparasqanku, chaymi karqan marzo killapi 2022 watapiLaruelle M. Accusing Russia of fascism (англ.) // Russia in Global Affairs. — 2020. — Iss. 18, no. 4. — P. 100—123. 
Garaev D. The Methodology of the ‘Russian World’and ‘Russian Islam:’New Ideologies of the Post-Socialist Context (англ.) // The Soviet and Post-Soviet Review. — 2021. — Iss. 48, no. 3. — P. 367—390. Лариса Дмитрівна Якубова. Рашизм: звір з безодні. — Akademperiodyka, 2023. — 315 с.  Tsygankov, Daniel Beruf, Verbannung, Schicksal: Iwan Iljin und Deutschland // Archiv fuer Rechts- und Sozialphilosophie. — Bielefeld, 2001. — Vol. 87. — 1. Quartal. — Heft 1. — S. 44—60..

Chay hap'isqa allpakunapiqa, Rusiya runakunaqa Ukranya simipi qillqasqakunatam achkata chinkachiyta qallarirqanku, yachay wasikunamanta, museokunamanta, bibliotecakunamantapas, chaykunaqa manam Rusiyap kamachiyninman hinachu karqan, chaymantataqmi huk sistema de "filtración" nisqa campamentokunata kamarqanku, chaypim llaqta runakunata wisq'arqanku, ñak'arichirqanku imaМоскалёв Алексей Владимирович.Пошкоджена будівля медзакладу, є загиблі: РФ завдала повторного удару по Києву.
Hinaspapas Rusia nacionmanta Timofey Sergeytsev sutiyoq político cientificopa qelqasqanmi maytu “¿Imatan Rusia Ucrania nacionwan ruwanan?”, nispa. (Rusia simipi: Что Россия должна сделать с Украиной?), sutichasqa karqan “rusa simipi runa wañuchiymanta qelqa” nispa, chaytaqa suticharqan Estados Unidos nacionmanta Timothy Snyder sutiyoq historiamanta yachaqmi'You can't imagine the conditions' - Accounts emerge of Russian detention camps Mariupol Women Report Russians Taking Ukrainians To 'Filtration Camps' Ukrainians who fled to Georgia reveal details of Russia’s ‘filtration camps’Russia's genocide handbook Это настоящий концлагерь: 21 фильтрационный лагерь создали оккупанты на Донетчине.

 Turismo nisqa suyupi 

 Hatun llaqtakuna 
 Llaqtakuna (Ukraña) ''' || colspan="2" align="center" bgcolor="#98FB98" | Suti || colspan="3" align="center" bgcolor="#98FB98" | Runakuna || rowspan="2" align="center" bgcolor="#98FB98" | Suyu|-----
|align="center" bgcolor="#98FB98" | Transkripsyun || align="center" bgcolor="#98FB98" | ukranya simi || align="center" bgcolor="#98FB98" | 1989 || align="center" bgcolor="#98FB98" | 2001 || align="center" bgcolor="#98FB98" | 2005''' 1.  Kiyiw  Київ  2.595.000  2.611.327  2.660.401  Kiyiw uwlast 2.  Harkiw  Харків  1.610.000  1.470.902  1.464.740  Harkiw uwlast 3.  Ñipruw  Дніпро  1.178.000  1.056.497  1.032.816  Ñiprupitruwsk uwlast 4.  Urisa  Одеса  1.115.000  1.029.049  1.007.131  Urissa uwlast 5.  Runisk  Донецьк  1.113.000  1.016.194  999.975  Runisk uwlast 6.  Sapurichya  Запоріжжя  881.000  815.256  799.348  Sapurichya uwlast 7.  Liwiw  Львів  791.000  732.818  733.728  Liwiw uwlast 8.  Kriwiy Rih  Кривий Ріг  726.000  668.980  696.667  Ñiprupitruwsk uwlast 9.  Miqulayiw  Миколаїв  524.000  514.136  509.011  Miqulayiw uwlast 10.  Mariyupul  Маріуполь  519.000  492.176  482.440  Runisk uwlast 11.  Luhansk  Луганськ  497.000  463.097  452.789  Luhansk uwlast 12.  Makiyiwka  Макіївка  425.000  389.589  375.992  Runisk uwlast 13.  Winitsya  Вінниця  374.000  356.665  360.241  Winitsya uwlast 14.  Simphirupul  Сімферополь  345.000  343.644  341.599  Krim Awtunumu Ripuwlika 15.  Siwastupul  Севастополь  356.000  342.451  340.353  Krim Awtunumu Ripuwlika 16.  Qirsun  Херсон  355.000  328.360  319.278  Qirsun uwlast 17.  Pultawa  Полтава  314.700  317.998  309.960  Pultawa uwlast 18.  Chirniyiw  Чернігів  296.300  304.994  300.497  Chirniyiw uwlast 19.  Chirkasi  Черкаси  290.300  295.414  293.271  Chirkasi uwlast 20.  Sumi  Суми  291.300  293.141  282.198  Sumi uwlast 21.  Qurliwka  Горлівка  338.000  292.250  279.061  Runisk uwlast 22.  Chitumir  Житомир  292.100  284.236  277.875  Chitumir uwlast 23.  Himilniskiy  Хмельницький  237.000  253.994  255.902  Himilniskiy uwlast 24.  Kamyanski  Кам'янське  282.000  255.841  249.530  Ñiprupitruwsk uwlast 25.  Rupiniskiy  Кропивни́цький  270.000  254.103  248.367  Kiruwuraw uwlast 26.  Riwna  Рівне  228.000  248.813  247.870  Riwna uwlast 27.  Chirniwsí  Чернівці  257.000  240.621  242.250  Chirniwsí uwlast 28.  Riminchuk  Кременчук  236.500  234.073  231.202  Pultawa uwlast 29.  Tirnupil  Тернопіль  206.000  227.755  220.720  Tirnupil uwlast 30.  Iwanu-Rankiwsk  Ивано-Франківськ  214.000  218.359  219.479  Iwanu-Rankiwsk uwlast 31.  Wila Sirkwa  Біла Церква  196.900  200.131  204.794  Kiyiw uwlast 32.  Lusk  Луцьк  197.700  208.816  202.915  Wuliña uwlast 33.  Ramatusk  Краматорськ  198.000  181.025  174.892  Runisk uwlast 34.  Militupul  Мелітополь  173.000  160.657  159.288  Sapurichya uwlast 35.  Qirch  Керч  174.000  157.007  152.564  Krim Awtunumu Ripuwlika 36.  Nikupul  Нікополь  158.000  136.280  131.774  Ñiprupitruwsk uwlast 37.  Isluwyansk  Словьянськ  135.000  124.829  122.049  Runisk uwlast 38.  Wiryansk  Бердянськ  133.000  121.692  119.290  Sapurichya uwlast 39.  Usllaqta  Ужгород  117.000  117.317  117.028  Sakarpatya uwlast 40.  Alchiwsk  Алчевськ  125.000  119.193  116.954  Luhansk uwlast 41.  Siwirurunisk  Северодонецьк  131.000  119.940  116.354  Luhansk uwlast 42.  Pawluraw  Павлоград  131.000  118.816  113.748  Ñiprupitruwsk uwlast 43.  Lisichansk  Лисичанськ  127.000  115.229  111.451  Luhansk uwlast 44.  Yiwpaturiya  Євпаторія  108.000  105.915  106.250  Krim Awtunumu Ripuwlika
 Willay pukyukuna 
Katiguriya:Mama llaqta (Iwrupa)
!