Mars (planiettu)

Mars (simvolu: 16px|♂) on päiväzensistieman planiettu. Päiväzes laskiettuu se on nel'l'äs päiväzensistieman planiettu. Planiettu on nimetty roumalazen mifolougien  voinanjumalan Marsan mugah. Ruspakon Marsan läbimittu on läs puolet Muan läbimitas, da se on ristikanzale  elinkelvotoi. name="YTO">Henarejos: Yötaivaan opas s. 103 Marsas on höyrynny, nestehenny  Pitää varoa likaamasta Marsia|Julkaisu = Tiede|Vuosikerta = 35|Numero = 11|Sivut = 10–11 da jiänny olijua vetty sego ylen ohut guazukehä, kuduas suurin oza on hiilidioksidua da loput enimyölleh azottua. http://nssdc.gsfc.nasa.gov/planetary/factsheet/marsfact.html|nimeke = Mars Fact Sheet|tekijä = David R. Williams|ajankohta = 1.9.2004|julkaisija = NASA|viitattu = 3.11.2012 Marsal on kaiken ližäkse ylen vilu. Marsal on kaksi piendy kuudu, Phobos da Deimos. http://nssdc.gsfc.nasa.gov/planetary/factsheet/marsfact.html|nimeke = Mars Fact Sheet|tekijä = David R. Williams|ajankohta = 1.9.2004|julkaisija = NASA|viitattu = 3.11.2012

Marsal ei ole elaigua. Aijemba Marsan tulivuoriloin guazus sinne oli roinnuh tihei guazukehä, da silloi Marsal oli suurii merilöi. http://www.oulu.fi/astronomy/planetology/Mars/Marsmeret.html|nimeke = Marsin muinaiset meret|julkaisupaikka = Oulu|julkaisija = Oulun yliopisto|viitattu = 3.11.2012 Nygözen Marsan pindu muistuttau Muan hiekkumuadu da Kuudu. Marsal on kruatteriloi, syvii alangoloi, kuivanuzii jovenuomii, peskud'uunua da pilvii. http://www.oulu.fi/astronomy/planetology/Mars/Marsmeret.html|nimeke = Marsan muinazet meret|julkaisupaikka = Oulu|julkaisija = Oulun yliopisto|viitattu = 3.11.2012 Marsua on tutkittu moneh kerdah. Tässäh todevuttamatoi lendo Marsah on yleine suunnittelun aihe.

 Histourii 

 Aijembat havaindot 
Jo ammui huomattih, gu Marsa on yksi taivahal liikkujis tähtilöis libo  planietois. Enzimäzinny oldih muinazet jegiptalazet.http://adsabs.harvard.edu/abs/2008POBeo..85...19N|nimeke = Senenmut: An Ancient Egyptian Astronomer|tekijä = B. Novankovic|julkaisu = Publications of the Astronomical Observatory of Belgrade|ajankohta = 2008|viitattu = 3.11.2012

Giacomo Maraldi huomai planietan pyörivän 1600-luvun lopul da 1700-luvun allus. Maraldi ei olluh varmu, oldihgo planietan tummembat piirdehet oza planietan pindua, vai pilvimuodostelmii. name="Sheehan3">Sheehan: The Planet Mars: A History of Observation and Discovery (luku 3)

Enzimäzii aiga tarkoi kartoi oli piirretty vaste 1800-luvun loppupuolel. Johann Hieronymus Schröter oli piirdänyh Marsan kuvan 1700-luvun lopus da nägi planietan napalakit da erähii pinnan piirdehii. Hänen mieles planietan tummembat kohtat oldih pilvilöi. name="Sheehan4">Sheehan: The Planet Mars: A History of Observation and Discovery (luku 4)

 Myöhembi tutkimus 
Vuonnu 1877 Asaph Hall löydi Marsan kuut Phoboksen ja Deimoksen,http://www.ursa.fi/extra/kosmos/m/marsin_kuut.html|nimeke = Marsin kuut|julkaisija = URSA|viitattu = 3.11.2012 da samannu vuonnu italielaine tähtitiedäilii Giovanni Schiaparelli väitti, gu nägi kanualoi Marsan pinnal. Sheehan5": The Planet Mars: A History of Observation and Discovery (lugu 5)

Veziihöyryy da kislorodua ečittih 1900-luvun allus Marsan guazukehäs, ga niidy ei lövvetty. 

NASAn vuvven 2015 syvyskuus ilmahpiässyön tutkimuksen mugah Marsan pinnal voit olla juoksevua vetty.https://www.nasa.gov/press-release/nasa-confirms-evidence-that-liquid-water-flows-on-today-s-mars|Nimeke = NASA Confirms Evidence That Liquid Water Flows on Today’s Mars|Tekijä = Anderson, Gina|Julkaisu = NASAn verkkosivut|Ajankohta = 28.9.2015|Julkaisija = NASA|Viitattu = 29.9.2015|Kieli = 

 Fyyzizet ominažuot 

 Pindu da geologii 
Kaugoputkel kačotunnu Marsal nävytäh tummembat da valgiembat alovehet (manderehet da meret) sego napalakit, kudamien kogo vaihtelehes vuvvenajan mugah. Tunnetuin Muaspäi nägyi pinnanmuodo on tummu Syrtis Major, kudai ollou tulivuoren tummembua ainehtu. Marsan pindu mustoittau ozakse Kuudu, ozakse Muadu. Pohjazel pallonpuoliskol on enimyölleh valgiembua endisty merenpohjua. Suuremban ozan Marsan suvipallonpuoliskos peitetäh kruatterit.

Avarusluotaimet löyttih Marsan pinnal suurii tulivuorii, kuadualois korgevin on Tharsiksan ylängön Olympus Mons da suurin Alba Patera. Se on enämbi 4000 km pitky, 200 km levei da erähis kohtis enämbi 9 km syvä notko Valles Marineris.http://www.britannica.com/eb/article-9342904/Valles-Marineris|Nimeke = Valles Marineris|Julkaisija = Encyclopædia Britannica|Luettu = 14.5.2008 Hellas da Argyre ollah suurembii muinazii törmävyskruatteriloi.

Planietan pinnal on virdanuh vetty.

 Kačo vie 
 C/2013 A1
 Luettelo Mars-luotaimista
 Kasvot Marsissa
 Marsilaiset
 Marsin vuodenajat

 Lähtehet 

 Kirjalližuttu 
 * * * 
 Aihies muijal 
 Mars (Astronettu)
 Mars (Nineplanets.org)
 Nasan Mars-tutkimuksen piäsivu
 Google Mars
 Ursa: Ari-Matti Harrin ezitelmy Marsas
 Ursa: Harri Haukan esitelmä Marsista
 Ursa: Markus Hotakaisen esitelmä Marsista
 Ursa: Tero Siilen esitelmä Marsista
 Kuvia Marsista (Arizonan yliopisto)
 New book argues NASA’s Viking discovered Mars life. WSU Today 22.4.2010.

 Viittehet 

Kategourii:Tiähtitiedo
Kategourii:Päiväzensistiemu