Malautiá infecciosa

Una malautiá infecciosa es la manifestacion clinica consequéncia d'una infeccion provocada per un microorganisme —coma la bacterias, fongi, virus, protozoari, ecaa.— o per prions. Dins lo cas d'agents biologics patogèns de grandor macroscopica, se parla pas d'infeccion, mas d'infestacion.

 Generalitats 
Las malautiás infecciosas se caracterizan per l'apareisson de simptòmas coma fèbre, malèsser general e poiriment. Tota malautiá infecciosa passa per 4 estapas

 La contagion. Quand una persona malauta contamina una autra sana.
 Període d'incubacion. Temps comprès entre la dintrada de l'agent fins a l'apareisson dels seus primièrs simptòmas. Alara l'agent patogèn se pòt multiplicar e s'espandre dempuèi las zonas d'ataca. Lo temps depend de la malautiá. 
 Periòde de desvolopament. Apareisson los simptòmas caracteristics. 
 Convalescéncia. Quand la malautiá es vencuda e que l'organisme se remet.

 Transmissibilitat 
Las malautiás infecciosas se divison en transmissiblas e non transmissiblas. Las malautiás infecciosas transmissiblas se pòdon propagar dirèctament dempuèi l'individu infectat, mejans la pèl o las membranas mucosicas o, indirèctament, quand la persona infectada contamina l'aire mejans la respiracion, un objècte inanimat o un aliment. Per las malautiás infecciosas no transmissiblas Lo microorganisme es pas contagiós d'un individú cap a un autre, sonque se requerís de circumstàncias especialas, que sián mediambientalas, accidentalas, eca., per que se transmeten. Dins aqueles cases, las personas infectadas transmetan la malautiá.

 Classificacion 
Una classificacion utila, e clinicament generalizada, regropa las malautiás infecciosas segon las caracteristicas biologicas de l'agent patogèn que los provòcan:
Las infeccions fachas per de bacterias an pas de cura.

 Infeccions bacterianas 
 Malautiá Agent Principals simptòmas Brucellòsi Brucella spp. Fèbre ondulanta, adenopatia, endocarditis, pneumonia Antrax Bacillus anthracis Fèbre, papula cutanèa, sepsis. Còlera Vibrio cholerae Fèbre, diarrèa, vòmits, desidratacion. Difteria Corynebacterium diphtheriae Fèbre, amigdalitis, lesions de la pèl Escarlatina Streptococcus pyogenes Fèbre, amigdalitis, eritèma Erisipela Streptococcus spp. Fèbre, eritema, prusor, dolor Febre Q Coxiella burnetii Fèbre nauta, cefalèa intensa, mialgia, confusion, vòmits, diarrèa Febre tifoide Salmonella typhi, Salmonella paratyphi Fèbre nauta, bacteriemia, cefalalèa, estupor, tumefaccion de la mucosa nasala, lengua "torrada", ulcèrs del paladar; epatosplenomegalia, diarrèa], perforacion intestinala Legionellòsi Legionella pneumophila Fèbre, pneumonia Pneumonia Streptococcus pneumoniae, Staphylococcus aureus, Klebsiella pneumoniae, Mycoplasma spp., Chlamydia spp. Fèbre nauta, expectoracion jaunenca i/o sanguinolenta, dolor toracica. Tuberculòsi Mycobacterium tuberculosis Fèbre, set, sudor nocturna; necròsi palmonària Tetanós Clostridium tetani Fèbre, paralisi

 Infeccions viralas 
 Malautiá Agent Principals simptòmas Dengue Flavivirus Fèbre, dolor intensa de las articulacions e dels muscles, inflamacion dels ganglion limfatics e erupcion ocasionala de la pèl Fèbre jauna Flavivirus Fèbre nauta, ictericia, sagnament del nas e bòca, vòmit nègre, bradicardia malgrat la fèbre, desidratacion Fèbre emorragica d'Ebola Filovirus Fèbre nauta, postracion, mialgia, artralgias, dolor abdominala, cefalèa, erupcions cutanèas emorragicas per tot lo còrs. Gripa Influenzavirus Fèbre, astenia, cefalèa, malèsser general, tos sèca, dolor de gòrja; gastroenteritis, vòmits, diarrèa. Epatitis A, B, C, G A: Enterovirus (VHA); B: Orthohepadnavirus (VHB); C: Hepacivirus (VHC); G:VHG Inflamacion del fètge; fèbre, fatiga, nausèaa, diarrèa Erpès Herpesvirus Bofiga dins la bòca (erpès labial), dins las partidas genitalas (erpès genital) o sus la pèl (erpès zoster) Mononucleòsi Virus d'Epstein-Barr Fèbre, faringitis, inflamacion dels ganglions limfatics, fatiga  Gautissons Paramixovirus Fèbre, cefalèa, dolor e inflamacion de las glandulas salivàrias Pèsta porcina Pestivirus Fèbre, leucopenia, tremolors, paralisi, mòrt Poliomielitis Enterovirus Inflamacion neuronalas motoras de la colomna vertebrala e del cervèl que provòca la paralisi e atrofia musculara  Ràbia Rhabdovirus Fèbre, vòmits, confusion, agressivitat, allucinacions, convulsions, parelisi, diplopia, idrofobia, Comà e mòrt Raumàs Rinovirus, Coronavirus, Ecovirus, Coxsackievirus Esternuts, secrecion, congestion i picament nasal, dolor de gòrja, tos, cefalèa, malèsser general Rubeòla Rubivirus Fèbre, cefalèa, erupcions a la pell, malestar general, envermelliment dels ulls, faringitis, inflamació dolorosa de ganglis al voltant del clatell Sarrampiu Morbillivirus Fèbre, erupcion cutanèa, tos, rinitis; diarrèa, pneumònia, encefalitis Varicèla Varicela-zoster Fèbre, cefalèa, malèsser general, erupcion cutanèa en forma de bofigas Veròla Orthopoxvirus Fèbre nauta, malèsser, cefalèa, fòrta erupcion cutanèa en forma de pustulas, que daissan de gravas crètas sus la pèl

 Infeccions fongicas 
 Aspergillòsi
 Candidòsi
 Cromomicòsi
 Dermatofitòsi
 Esporotricòsi
 Histoplasmòsi
 Otomicòsi
 Pitiriasi versicolor
 Queratomicòsi

 Infeccions per protozaris 

Las mai importantas son:
 Malària
 Amibòsi
 Tripanosomòsi africana
 Malautiá de Chagas

 Infeccions per prions 
 Malautiá de Creutzfeldt-Jakob
 Encefalopatia espongiforma bovina (malautiá de la vaca bauja)
 Tremolor ovina (Scrapie)
 Insomni familiar fatal
 Kuru

 Mortalitat 
L'Organizacion Mondiala de la Santat (OMS) enregistra l'informacion sus las mòrts globalas segon la Classificacion internacionala de malautiás (ICD, pels sigles angleses). La taula seguenta rebat las malautiás infecciosas que causarián mai de  disfoncions pendent una estimacion facha en 2002. Tanben s'encluson las donadas de 1993 per poder las comparar.

+ Mortalitat mondiala a causa de malautiás infeciosasThe World Health Report - 2004 Annex taula 2 } e 1995 Taula 5  Classificacion Causa de la mòrt  Mòrts en 2002  Percentatge sus totas las mòrts  Mòrts en 1993 Classificacion en 1993N/A Totas las malautiás infecciosas 14,7 milions 25,9%  16,4 milions 32.2% 1 Infeccions de las vias respiratòrias baissasL'infeccion de vias respiratòrias baissas enclusís pneumòniaa, influenzas e bronquitis.3,9 milions 6,9%4,1 milions1 2 VIH/sida 2,8 milions 4,9%  0,7 milions7 3 GastroenteritiLas gastroenteritis son causadas per diferents microorganismes, soma lo còlera, lo botulisme, e l'E. coli, entre autres1,8 milions 3,2% 3,0 milions2 4 Tuberculòsi (TB) 1,6 milions 2,7% 2,7 milions 3 5 Malària 1,3 milions 2,2% 2,0 milions 4 6  Rubeòla 0,6 milions 1,1% 1,1 milions 5 7 Cacarucha 0,29 milions 0,5% 0,36 milions 7 8 Tetanós 0,21 milions 0,4% 0,15 milions 12 9 Meningitis0,17 milions 0,3% 0,25 milions 8 10 Sifilis0,16 milions 0,3% 0,19 milions  11 11 Epatitis B 0,10 milions 0,2% 0,93 milions  6 12-17 Malautiás tropicalas (6)Las malautiás tropicalas encluson: la malautiá de Chagas, dengue, filariòsi, leishmaniosi, oncocerciasi, esquistosomòsi e tripanosomòsi.0,13 milions 0,2% 0,53 milions 9, 10, 16-18 Nota: Autres causas de mòrt encloson de malautias maternalas e perinatalas (5,2%), deficiéncias nutricionalas (0,9%), malautiás no contagiosas (58,8%) e feridas (9,1%).

 Referéncias 

 H. Krauss, A. Weber, M. Appel, B. Enders, A. v. Graevenitz, H. D. Isenberg, H. G. Schiefer, W. Slenczka, H. Zahner, 2003. Zoonoses. Infectious Diseases Transmissible from Animals to Humans, 3rd Edition. ASM Press, American Society for Microbiology, Washington DC., USA, 456 pp. ISBN 1-55581-236-8

 Vejatz tanben 
 Aerobiologia

 Ligams extèrnes 
 http://www.scmimc.org Societat Catalana de Malalties infeccioses i Microbiologia clínica]
 Sociedad Andaluza de Enfermedades Infecciosas 
 Principis e practicas de Mandell sus malalties infeccioses  
 Elsevier health 
 Manson's Tropical Diseases
 The World Health Report 
 Llibres sobre malalties infeccioses

Categoria:Malautiá