Pruna

La pruna es lo fruch del prunièr. S'agís d'un fruch de clòsc (en botanica, es una drupa), de pèl fina, veire transparenta dins qualques varietats, de popa sucrada e chucosa. Sa forma es sovent esferica, mas o mens alongada, sa color va del jaune clar cap al violet escur (color pruna).

Sovent sus la pruna se vei un pichon vel blanc o translucid, que rebaja la lutz. Es la "pruina". Son de pampalhetas de cira que lo fruch produch per s'aparar de las agressions exterioras, coma la calor. Sa preséncia es doncas un signe de qualitat. Mas, qualques espècias de prunas n'an pas.

 Produccion per país 
La China es de luenh lo primièr productor mondial de prunas, al sens larg, P. domestica e P. salicina ensems e lors ibrides.

Produccion de prunas, en 2008-2009, tonas (t) dsegon la FAOfaostatPaís20082009 China5 223 0015 373 015 Serbia606 767662 631 Estats Units d'America 493 055561 366 Romania475 290533 691 Turquia248 185245 782 Espanha198 904200 100 Itàlia183 955194 100 Bòsnia e Ercegovina132623155 767 França161 048150 000 Ucraïna135 500136 700

Aquelas valors per França, donadas per la FAO, son inferioras a la donadas de la Federacion Nacionala dels Productors de Fruiches (FNPF). Per aquelaFNPF, França, amb une produccion de  de prunas (tendéncia 2002-2007) es lo segon productor en Euròpa darrièra Romania ().

Las prunas son culhidas dins tres bacins de produccion sus une superfícia de :
- las prunas d'ensèrt qu'un còp secada donan los prunèls d'Agen, son cultivadas subretot en Gasconha, sus una superfícia de , per una produccion annala de  - 
- las prunas de taula reinas-claudas, dos tèrç de la proccion francesa se fa dins la region Miègjorn-Pirenèus, per una superfícia cultivada de  e una produccion de gaireben  
- las mirabèlas e las questches son cultivadas subretot dins en Alsàcia e Lorena

Existisson dos labèls roges en França: la reina-clauda Doret en Miègjorn-Pirenèus e la mirabèla de Lorena.

Valeur nutricionala
Las prunas crudas son una bona font de vitamina A e de vitamina K e una fòrça bona font de vitamina C.

Pruna Reina-Clauda, fraîche (quantitat per  d'aliment comestible, segon ANSESanses) aiga:  cendras totaleas: fibras:  valor energetica:  proteïnas:  lipids :  glucids :  sucres simples:  oligoelements potassi:  magnèsi:  fosfòr:  calci: 
  sòdi:  coire:  fèrre:  zinc:   vitaminasvitamina C:  vitamina B1:   vitamina B2:   vitamina B3:   vitamina B5:   vitamina B6:   vitamina B9:   vitamina B12:  vitamina A:  retinòl:  vitamina E:  Betacarrotèn: 

Sa riquesa en fibras alimentàrias li dona de vertuts laxativas.

Composicion fenolica
Las prunas frescas contenon d'acids clorogenics, flavanòls e lors oligomèrs (procianidòls), d'eterosids d'antocianidòls (o antocianosids o antocianes, pigments colorats) e d'eterosids de flavonòls.

Los acids clorogenics se trapan tanben dins las begudas de cafè robusta. Aqueles acids an une activitat antioxidanta, anxiolitica (a dòsi fòrta) e auriá un ròtle positiu dins la prevencion del diabèta de tipe 2.

Las prunas cruda contenon de flavanòls (o catechinas) coma las pomas o los rasims. Contenon tanben d'oligomèrs e polimèrs de flavanòls, nomenats "tanins condensats" o "proantocianidòl". Aquelas moleculas an una activitat vasodilatatriça.

 Los antocianosids son de pigments naturals responsables de la coloracion roja, porpra o blava dels fruchs. Tanben se trapan dins los abajons o las cerièras. Lo madurament dels fruchs se traduch per una aumentacion de la concentracion dels pigments antocianosidsQuality changes during ripening of plums (Prunus domestica L.article); Valentina Usenika, Damijana Kastelecb, Robert Veberiča and Franci Štampar; rev: Food Chemistry; vol:111; n°4; 2008 e de sucres e tanben qu'una diminucion de la concentracion dels acids. Los pigments antocianosidics diminuisson la permeabilitat dels capillaris e augmentan lor resisténciaBruneton, J., Pharmacognosie - Phytochimie, plantes médicinales, 4 ed., revista e augmentada, París, Tec & Doc - Éditions médicales internationales, 2009, 1288 p. e coma fòrça de compausats fenolics, son de tendeires de radicals liures.

 Los flavonòls (quercetòl e kaempferòl) e lors eterosids son de metabolits secondaris de las plantas que se trapa tanben a quantitat semblabla dins lo cassís o l'abajon. Lo quercetòl es un anti-enflamatòris e un excellent antioxidant. Una activitat antiproliferativa d'extrachs de prunas (e de persecs) contra de linhadas de cellulas cancerosas del sen foguèt provada in vitro, fa paucIdentifying Peach and Plum Polyphenols with
Chemopreventive Potential against Estrogen-Independent
Breast Cancer Cells; GIULIANA NORATTO, WESTON PORTER, DAVID BYRNE AND LUIS CISNEROS-ZEVALLOS; rev: Journal of agricultural and food chemistry; vol:57; 2009. Lo compausat bioactiu responsable d'aquela activitat es lo quercetòl 3-glucosid.

Composicion fenolica de la pruna fresca (Prunus domestica), segon Phenol-ExplorerPhenol-explorer
    ACIDS FENÒLS, en mg/100g MF
    ACIDS CLOROGENICS (acid idroxicinnamics + acid quinic) Acids cafeilquinics ACQ, Acids ferulilquinic AFQ, Acids p-comarilquinics APQ3-ACQ : 75,884-ACQ : 1,405-ACQ :8,403-AFQ : 1,855-AFQ : 0,053-APQ : 1,49        FLAVONOÍDS, en mg/100 g MF
                    FLAVANÒLS
              (+)-catechòl : 4,60
              (-)-epicatechòl : 2,22

   ANTOCIANIDÒLS (instables)Cianidòl,  Paenidòl
   FLAVONÒLSQuercetòlKaempferòl
                    PROANTOCIANIDÓLS
             Oligomèrs de flavanòls, astringéncia
               Procianidòl dimèr B1 : 8,84
              Procianidòl dimèr B2 : 5,20
             Procianidòl dimèr B3 : 1,00
            Procianidòl dimèr B4 : 1,02
           Procianidòl dimèr B5 : 1,59
           Procianidòl dimèr B7 : 4,69
           Procianidòl trimèr C1 : 10,01
           Procianidòl trimèr EEC : 7,73


   ANTOCIANOSIDSEterosids d'antocianidòls, pigments roge, blau
       Cianidòl 3-O-glucosid : 8,63
        Cianidòl 3-O-rutosid : 33,85
        Peonidòl 3-O-glucosid : 0,46
        Peonidòl 3-O-glucosid : 4,85....    

    <center>ETEROSIDS DE FLAVONÒLSapara dels UV
      quercetòl 3-glucosid : 0,54
        quercetòl 3-O-galactosid : 0,27
        quercetòl 3-O-rutosid : 5,90....   



I a pas de mesura absoluda de l'activitat antioxidanta dels aliments mas divèrses metodes quand s'aplican a de listas de produchs, permetent de far des comparasons. Atal, lo Nutrient Data Laboratory de BeltsvilleUSDA Database for Oxygen Radical Absorbance Capactity (ORAC) of Selected Foods, release 2; Nutrient Data Laboratory; rev:Nutient Data; 2010}} dona dins sa taula de 2010, lo classament segent l'indici ORAC :

Activitat antioxidantat ORAC de qualques fruchs total ORAC μmol TE/100 g, segon USDA database ProduchT-ORAC pansarilhadorats sens grana10 450Prunèl8 059Prune, black diamond, crud amb pèl7581Fraga cruda4302lycium barbarum, goji, cruda3290Nectarina, cruda919
Las prunas frescas an una excellenta activitat antioxidanta, plan segur mendre que los prunèls o los pichons fruchs negres (sabuc, cassís) mas melhora qu'aquelas dels presecs, peras, pomas o irangesla taula referéncia la varitat de pruna Black Diamond d'un Prunus salicina.

Utilizacions
Alimentària

Las utilizacions de la pruna son nombrosas. Se la manja coma fruch crud de taula, mas tanben de dessèrt, en còca, per acompanha de viandas e de plats, en confitura, e en fruch secat (prunèl). Se pòt la servar en bocals per la manjar mai tard.

Se fa tanben una licor, l'aigardent de pruna.

Medecinala
La pruna a vertuts laxativas, tan mai fòrtas que pas madura.

Galariá de fotos

 Vejatz tanben 

 Nòtas e referéncias 

 Ligams extèrnes 
 La pruna sus PasseportSanté.net
 lo site oficial de la pruna
 La pruna

Categoria:fruch alimentari