Comunautat dels Estats Independents

en violet: estats membres en ròsa: estat associats Membres  Armenia, Azerbaitjan, Bielorussia, Cazacstan, Quirguizstan, Moldàvia, Russia, Tatgiquistan e Ozbequistan.Turcmenistan es un membre associat.  Sèti Executiu  Seti: MinskSecretari Executiu: 
Vladimir Ruichailo Tribunal d'Arbitratge  Minsk Assemblada Interparlamentària Sant Petersborg Conselh Economic Consultiu  Minsk

La Comunautat dels Estats Independents (CEI) (en rus: Содружество Независимых Государств (СНГ)) es una confederacion o aliança d’onze de las quinze exrepublicas sovieticas de l'URSS: Armenia, Azerbaitjan, Bielorussia, Cazacstan, Quirguizstan, Moldàvia, Russia, Tatgiquistan e Ozbequistan. Turcmenistan abandonèt son estat de membre permanent e es membre associat dempuèi lo 26 d'agost de 2005, mentre que Ucraïna, que foguèt un dels estats fondadors en 1991, jamai ratifiquèt los estatuts de la CEI de 1993, venguèt alara tanben solament membre associat.
Georgia abandonèt son estat de membre permanent en 2008 e Ucraïna abandonèt son estat de membre permanent en 2018.

Sa creacion se passèt a la dissolucion de l'Union Sovietica e, segon Vladimir Putin, sa visada èra de permetre un "divòrci civilizat" entre las republicas constituissent l'URSS. Nombroses documents sus la cooperacion economica, la defensa e las relacions internacionals foguèron signats per sos Estats membres.

 Istòria 
 Fondament 
En 1991, la dissolucion de l'Union Sovietica venguèt inevitabla, malgrat que la majoritat de las republicas èran en favor de la continuacion de l'Union. Lo 8 de decembre, los dirigents de Russia, Bielorussia e Ucraïna se reüniguèron per crear la CEI e anonciar que totes las republicas poirián aderir.

Alara lo president de l'Union Sovietica (Mikhaïl Gorbachov) anoncièt qu'una tala reünion èra "illegala e dangierosa" e un "còp constitucional" per la nacion. Pasmens, lèu venguèt clar que se podiá far pas grand causa contra. Lo 21 de decembre, los dirigents de onze de las quinze republicas sovieticas se reüniguèron a Alma-Ata (Cazacstan) e signèron lo tractat. Es atal que nasquèt la CEI e se dissolguèt l'URSS.

Lo 25 de decembre, Mikhaïl Gorbachov abandonèt la carga de president de l'URSS. Las tres republicas balticas (Estònia, Letònia e Lituània) signèron pas lo tractat, tot coma Georgia: los quatre païses argumentèron qu'èran estats forçats de s'incorporar dins l'Union Sovietica.

Los onze Estats a l'origina de la CEI foguèron Armenia, Azerbaitjan, Bielorussia, Cazacstan, Quirguizstan, Moldàvia, Russia, Tatgiquistan, Turcmenistan, Ucraïna e Ozbequistan. En decembre de 1993, Georgia s'uniguèt a la CEI aprèp l'intervencion russa pendent la guèrra civila.

 Crisi actuala de la CEI 
Entre 2003 e 2005, los presidents de Georgia, Ucraïna e Quirguizstan foguèron alunhats del poder per una seria de revolucions ciutadanas. Los novèls govèrns adoptèron de posicions clarament en favor de l'Occident s'apartant de l'influéncia de Moscòu. Georgia adoptèt la posicion pus radicala, prenent una actitud de desafisança fàcia a la Federacion de Russia dins lo conflicte de l'Ossetia del Sud e Abkhazia. Un autre país que se virava cap a l'Occident èra Moldàvia, se raprochant mai de l'Union Europèa.

 Ròtle e organizacion de la CEI 
Lo sèti de la CEI se situa a Minsk (Bielorussia). Lo President de la CEI rep el es un Secretari Executiu. A l'ora d'ara la majoritat dels dirigents son estats russes o bielorusses. A l'ora d'ara l'organizacion es capitada per l'ancian Ministre de l'Interior rus Vladimir Ruichailo.

La CEI a coma tasca la coordinacion del comèrci, de las finanças, de las leis e de la seguretat dels estats membres. En realitat aqueles poders son exercits normalament, perque la CEI es criticada de interior coma de exterior. E per cambiar aquò, la prioritat pus importanta de l'organizacion es d'establir una zòna franca a son entorn e una union economica de sos membres.

 Institucions 
Los membres de la CEI pòdon interagir e coordenar sas accions amb las institucions seguentas:
 Conselh dels Caps d'Estat
 Conselh dels Caps de Govèrn
 Conselh dels Ministres dels Afars Exteriors
 Conselh dels Ministres de la Defensa
 Assemblada Interparlamentària (AI)

Las sessions de l'Assemblada Interparlamentària se fan dos còps l'an a Sant Petersborg. Es compausada per de delegacions parlamentàrias de cadun dels Estats membres. L'AI compta las comissions seguentas: 
 Afars legals
 Economia e finanças
 Politica sociala e Dreches umans
 Ecologia e Ressorsas naturalas

 Tribunal Economic
 Conselh Economic
 Comitat Executiu
 Conselh dels Comandants de la Frontièra
 Conselh de Seguretat Collectiva
 Banca Interestat
 Comitat Interestat de l'Estadistica

 Taula dels Estats membres 
En aquesta taula se tròban totas las organizacions ligadas dirèctament amb los païses de la CEI (TSC, Eurasia) e indirèctament (CCA, lo Grope GUAM) e l'adesion a la CEI.

PaïsesAdesion a la CEIRatificacion de l'adesion a la CEIRatificacion de la Carta de la CEIEstatut actualParticipacion a l'Eurasec, (programa economic de la CEI)Ratificacion del TSC Tractat de Seguretat Collectiva. (programa politic e militar de la CEI)Participacion al GUAMGUAM foguèt un acòrdi regional entre quatre païses de la CEI: Georgia, Ucraïna, Azerbaitjan e Moldàvia per contrariar la influéncia de Russia. Creèt en 1997, amb la participacion d'Ozbequistan de 1999 a 2005, lo GUAM es a l'ora d'ara inactiu.Participacion a la CECCEC o Comunautat Economica Centreasiatica. Participacion tractant destornar la supervision economica de Russia.  8 de decembre de 199110 de decembre de 1991 18 de genièr de 1994Membre fondadorMembre (aprèp 2000)31 de decembre de 1993 -  -   8 de decembre de 1991  10 de decembre de 1991Pas ratificatMembre fondador (1991-1993), aprèp ESTAT PARTICIPANT o associat (1993-2018)Estat observator (2000-2018)Pas ratificat Membre fondador (aprèp 1997) Estat observator ()  8 de decembre de 1991 12 de decembre de 199120 de julhet de 1993Membre fondadorMembre fondador (aprèp 2000)15 de mai de 1992 - Membre (aprèp 2004)   21 de decembre de 1991 23 de decembre de 1991 20 d'abril de 1994MembreMembre fondador (aprèp 2000)15 de mai de 1992 - Membre fondador (aprèp 2002)   21 de decembre de 1991 26 de decembre de 1991 Pas ratificatMembre de plen drech (1991-1993), aprèp Estat participant (1993-2007), e puèi ESTAT ASSOCIAT (aprèp 2007) - Pas ratificat -  -   21 de decembre de 1991 18 febrièr de 199216 mars de 1994MembreEstat observator (aprèp 2003)15 de maig de 1992 -  -    21 de decembre de 1991 6 de mars de 1992 12 d'abril de 1994MembreMembre fondador (aprèp 2000)15 de mai de 1992 - Membre fondador (aprèp 2002)  21 de decembre de 1991  1 d'abril de 19929 de febrièr de 1994MembreMembre (2006-2008), a parti de 2008 estats membres autosuspenduts15 de mai de 1992Membre (1999-2005), ex membre (aprèp 2005)Membre fondador (aprèp 2002)  21 de decembre de 1991  26 de junh de 19934 d'agost de 1993MembreMembre fondador (aprèp 2000)15 de mai de 1992 - Membre fondador (aprèp 2002) 21 de decembre de 199124 de setembre de 199314 de decembre de 1993Membre - 24 de setembre de 1993, aprèp l'anullacion de 1999Membre fondador (aprèp 1997) -    21 de decembre de 19918 d'abril de 199427 de junh de 1994MembreEstat observator (aprèp 2002)Pas ratificat Membre fondador (aprèp 1997) -   3 de decembre de 1993  3 de decembre de 1993 19 d'abril de 1994, aprèp l'anullacion de 2008Membre (1993-2008), EX-MEMBRE (aprèp 2008) - 9 de decembre de 1993, aprèp l'anullacion de 1999Membre fondador (aprèp 1997)Estat observator ()   -  - encara pas ratificatESTAT OBSERVATOR en qualques organs de la CEI  -  -  -  -    -  - encara pas ratificatVòl aderir a la CEI -  -  -  -    -  -  encara no ratificat Vol aderir a la CEI -  -  -  -    -  -  -  -  - Vòlon ratificar lo tractat  -  -    -  -  -  -  -  -  - estat observator ()

 Referéncias 

 Vejatz tanben 
 GUAM

 Ligams extèrnes 

Categoria:Comunautat dels Estats Independents