Seversk

Lo seversk (en seversk, Jåzaht Severøn) es una lenga construcha per Libor SztemonLibor Sztemon moriguèt en 2002. Son sit web foguèt mantengut qualque temps (entrò 2008). Aquel article es una adaptacion en occitan de sa descripcion del Seversk, facha en anglés.. Fa partida de las lengas eslavas del nòrd, ambe lo lydnevi, l’slavëni (que n'es lo successor) e l’slavisk tanben fargats pel meteis glossopoèta. Se sap paucas causas sus aquela lenga, qu'a pas qu'una pagina sus la rantèla, e que son creator moriguèt jovent.

Grafia
Lo seversk s'escriu ambe 23 letras de l'alfabet latin (a pas la Q, la W nimai l'X), emai Å, Ø e Š. 
Å, Ø e Š se pòdon tanben escriure jos la forma de digrafs : Ao, Oe e Sh.

Pronóncia

 Letra  Fonetica  Pronónciaa  a  àå, ao  ɔː  ò longab  b  b fòrtac  ʦ  ch o j albigesad  d  d fòrtae  ɛ  èf  f  fg  g  g fòrtah  h  h gascona aspiradai  i  ij  j  i consonak  k  c de canl  l  lm  m  mn  n  no  o  o barradaø, oe  ə  e muda del parlar negrep  p  pr  r  rs  s  sš, sh  ʃ  sh gasconat  t  tu  u  ov  v  vy  ɯ  pròcha de l'i russaz  z  z

Gramatica
Los substantius, adjectius e pronoms se declinan. L'article definit se pega al radical. I a tanben un prefixe d'apartenença. Los vèrbs an un aspècte, e se conjugan.

Declinasons
 Primièra declinason dels substantius 
+ Primièra declinason : tipe dom (ostal) cas desinéncia ostal ostals l'ostal los ostals ostalenc ostalencsnominatiu  -  dom  domur  domet  dometur  vå-dom  vå-domugenitiu  -is  domis  domuris  dometis  dometuris  vå-domis  vå-domurisdatiu  -id  domid  domurid  domet  dometurid  vå-domid  vå-domuridacusatiu  -et  domet  domerat  domet  domerat  vå-domet  vå-domeratvocatiu  -e  dome  domure  domete  dometure  vå-dome  vå-domurelocatiu  -or  domor  domuror  dometor  dometuror  vå-domor  vå-domurorinstrumental  -am  domam  domuram  dometam  dometuram  vå-domam  vå-domuram

 Segonda declinason dels substantius 
+ Segonda declinason : tipe gena (femna) cas desinéncia femna femnas la femna las femnas femenin (de la femna) femenins (de las femnas)nominatiu  -  gena  genar  genat  genatur  vå-gena  vå-genargenitiu  -s  genas  genaris  genatis  genaturis  vå-genas  vå-genarisdatiu  -d  genad  genarid  genatid  genaturid  vå-genad  vå-genaridacusatiu  -t  genat  genarat  genat  genarat  vå-genat  vå-genaratvocatiu  -e  genae  genare  genate  genature  vå-genae  vå-genarelocatiu  -r  genar  genaror  genator  genaturor  vå-genar  vå-genarorinstrumental  -m  genam  genaram  genatam  genaturam  vå-genam  vå-genaram

 Tresena declinason dels substantius 
+ Tresena declinason : tipe dåte (enfant) cas desinéncia enfant  enfants  l'enfant los enfants enfantin enfantinsnominatiu  -  dåte  dåter  dåtet  dåtetur  vå-dåte  vå-dåtergenitiu  -s  dåtes  dåteris  dåtetis  dåteturis  vå-dåtes  vå-dåterisdatiu  -d  dåted  dåterid  dåtetid  dåteturid  vå-dåted  vå-dåteridacusatiu  -t  dåtet  dåterat  dåtet  dåterat  vå-dåtet  vå-dåteratvocatiu  -  dåte  dåter  dåtet  dåtetur  vå-dåte  vå-dåterlocatiu  -r  dåter  dåteror  dåtetor  dåteturor  vå-dåter  vå-dåterorinstrumental -m  dåtem  dåteram  dåtetam  dåteturam  vå-dåtem  vå-dåteram

 Declinason dels adjectius 

+ Declinason dels adjectius : tipe kresøn (bèl, polit) cas desinéncia positiu  comparatiu  superlatiunominatiu  -  kresøn  kresån  nåkresøngenitiu  -is  kresønis  kresånis  nåkresønisdatiu  -id  kresønid  kresånid  nåkresønidacusatiu  -et  kresønet  kresånet  nåkresønetvocatiu  -e  kresøne  kresåne  nåkresønelocatiu  -or  kresønor  kresånor  nåkresønorinstrumental -am  kresønam  kresånam  nåkresønam

 Advèrbis 
 occitan positiu  comparatiu  superlatiubèlament  kresno  kresnoje  nåkresnojeben  dobro  dobroje  nådobrojemal špatno  špatnoje  nåšpatnojenautament  vesako  vesakoje  nåvesakojepolidament  hezako  hezakoje  nåhezakojenòvament  navo  navoje  nånavoje

 Declinason dels pronoms personals 
+ Declinason dels pronoms personals cas 1a persona del sg. 2a persona del sg. 3a persona del sg. 1a persona del pl. 2a persona del pl. 3a persona del pl.nominatiu  ja  te  on  me  ve  ånegenitiu  mene  tave  hå  nås  vås  nåhtdatiu  møne  tøve  nø  nåm  våm  nåmacusatiu  mø  tø  hø  nås  vås  åhtlocatiu  måne  tave  nem  nås  vås  nåhtinstrumental  mønå  tavå  hømå  nømå  vømå  nymå

 Declinason dels pronoms possessius 
+ Declinason dels pronoms possessius cas 1a persona del sg. 2a persona del sg. 3a persona del sg. 1a persona del pl. 2a persona del pl. 3a persona del pl.nominatiu  mår  tår  jår  når  vår  ånahtgenitiu  måra  tåra  jåra  nåra  våra  ånahtdatiu  måru  tåru  jåru  nåru  våru  ånahtacusatiu  måra  tåra  jåra  nåra  våra  ånahtlocatiu  måram  tåram  jåra  nåram  våram  ånahtinstrumental  mårem  tårem  jåra  nårem  vårem  ånaht

Conjugason
Los vèrbs del Seversk fan servir tres temps fondamentals (passat, present, futur). La relativitat de l'accion se construís mercé a l'aspècte (imperfectiu : lo passat a lo sens d'imperfach, lo futur es compausat ; perfectiu : lo passat a lo sens de perfach, lo present a lo sens de futur immediat).  Lo condicional se bastís mercé al prefixe bø- e al passat. La negacion, mercé al prefixe ne-.
Èsser
+ bet, èsser persona passat present futur condicional 1 belim  jesam / sam  bedu  bø-belim2 belis  jesi / si  bedeš  bø-belis3 bel  jåst / åst  bede  bø-bel4 belime  jezme / zme  bedeme  bø-belime5 belite  jeste / ste  bedete  bø-belite6 beli  jeså / så  bedå  bø-beli

+ nebet, èsser pas persona passat present futur condicional 1 nebelim  nesam  nebedu  bø-nebelim2 nebelis  nesi  nebedeš  bø-nebelis3 nebel  nåst  nebede  bø-nebel4 nebelime  nezme  nebedeme  bø-nebelime5 nebelite  neste  nebedete  bø-nebelite6 nebeli  neså  nebedå  bø-nebeli
Aver
+ mat, aver (imperfectiu) persona passat present futur condicional 1 malim  mam  bedu mat  bø-malim2 malis  maš  bedeš mat  bø-malis3 mal  ma  bede mat  bø-mal4 malime  mame  bedeme mat  bø-malime5 malite  mate  bedete mat  bø-malite6 mali  majå  bedå mat  bø-mali
Far e creire
+ delat, far (imperfectiu) persona passat present futur condicional 1 delalim  delam  bedu delat  bø-delalim2 delalis  delaš  bedeš delat  bø-delalis3 delal  dela  bede delat  bø-delal4 delalime  delame  bedeme delat  bø-delalime5 delalite  delate  bedete delat  bø-delalite6 delali  delajå  bedå delat  bø-delali

+ verat, creire (imperfectiu) persona passat present futur condicional 1 veralim  veram  bedu verat  bø-veralim2 veralis  veraš  bedeš verat  bø-veralis3 veral  vera  bede verat  bø-veral4 veralime  verame  bedeme verat  bø-veralime5 veralite  verate  bedete verat  bø-veralite6 verali  verajå  bedå verat  bø-verali

+ ådelat, far (perfectiu) persona passat futur imperatiu condicional 1 ådelalim  ådelam  -  bø-ådelalim2 ådelalis  ådelaš  ådelaj  bø-ådelalis3 ådelal  ådela  -  bø-ådelal4 ådelalime  ådelame  ådelajme  bø-ådelalime5 ådelalite  ådelate  ådelajte  bø-ådelalite6 ådelali  ådelajå  -  bø-ådelali

+ åverat, creire (perfectiu) persona passat futur imperatiu condicional 1 åveralim  åveram  -  bø-åveralim2 åveralis  åveraš  åveraj  bø-åveralis3 åveral  åvera  -  bø-åveral4 åveralime  åverame  åverajme  bø-åveralime5 åveralite  åverate  åverajte  bø-åveralite6 åverali  åverajå  -  bø-åverali

Lexic
Lo lexic del seversk es essencialament eslau. Vejatz aquela lista corteta de vocabulari. Donam lo chèc que l'autor èra chèc.
 seversk  chèc  occitanatec  otec  pairebet  být  èsserdåte  dítě  enfantdelat  dělat  fardom  dům  ostalgena  žena  femnahelab  chléb  pankralestvø  kralovství  reialme, règnematka  matka  mairemoc  moc  poder, poissençanam  jméno  nomnevar  nebe  cèlslava  sláva  glòriaverat  věřit  creirevola  vůle  volontatzem  země  tèrraziløn  zlý  dolent, maissant (lo diable)

Exemple de tèxte
Lo Paire nòstre en seversk :
Atece når,
Ketri jési na nevaror,
Ta jåst fasvestøn namet'år.
Ta prijøda kralestvø tår
Ta sø-ståda vola tår kant vø nevar, taht e na zemor.
Helabet når kezdanøn daj nåm vødanet.
E adpåst nåm nåra vinarat, kant e me adpåstame nåru vinehturid.
E neproved nås vø farsykonøt, øla zebav nås ad ziløni.
Navat'år åst kralestvøt e mocet e slavat na vaker.
Amen.

Referéncias

Categoria:Lenga artificiala