Joana III de Navarra

Joana III de Navarra, princessa de la maison de Labrit (en francés: Jeanne d'Albret; Saint-Germain-en-Laye, 7 de genèr de 1528 – París, 9 de junh de 1572), que ho reina de Navarra,La paraula regina qu'ei sovent emplegada en bearnés per qualificar lo son títol de sobeirana de Navarra, mei que mei a la soa epòca. comtessa de Foish e vescomtessa de Bearn. Qu'èra la hilha de Margarida de Navarra e d'Enric de Labrit, e la mair deu Noste Enric. Convertida au protestantisme, qu'ensagè de l'impausar a Bearn en tot entrar en conflicte dab França.

Joana de Labrit qu'esposè Guillaume de Clèves (1516-1592) en purmèras nòças lo 13 de julhet de 1541. Aqueth maridatge que ho anullat en 1546 mercés au coratge e la determinacion (excepcionaus per aqueras temporas) d'aquera mainada (non nubila alavetz) qui he rampèu a totas las pressions deus sons parents e especiaument deu son oncle lo rei de França François 1èr. Qu’anè dinc a non pas prononciar la paraula òc, en tot adobar las aparéncias, entà s'i escàder a obtiéner l’anullacion. 

En segondas nòças qu'esposè Antòni de Borbon a Molin, lo 20 d'octobre de 1548. D'aqueth maridatge que vadón :
 Enric, duc de Baumont (1551-1553)
 Enric (1553-1610), conegut com lo Noste Enric, rei de Navarra en 1572 dab lo nom d’Enric III, rei de França en 1589 dab lo nom d'Enric IV
 Loís-Carles (1555 - 1557), comte de Marles
 Magdalena (1556 - 1556)
 Caterina de Borbon (1559 - 1604), comtessa d'Armanhac e de Rodés, regenta de Navarra peu son hrair, rei de França

A despieit d'estar vaduda a la cort catolica de Joan de Labrit, que recebó l'influéncia de la soa mair, la reina e escrivana Margarida de Navarra. Aquesta qu’èra pro ubèrta de cap a l'umanisme, a las ideas e aus òmis de la Refòrma. Que preparè la conversion, en 1560, de Joana de Labrit, qui seguí la conversion d'Antòni de Borbon. En 1561, ua ordonança soa qu'autorizè lo protestantisme en Bearn. Que he arrevirar lo catequisme de Jean Calvin, que fondè l'universitat protestanta d'Ortès e que he arrevirar los psaumes en bearnés per Arnaut de Saleta, suu modèle de l'arrevirada de Clément Marot.

A la fin de la soa vita, que negociè dab la reina Caterina de Medici, lo maridatge deu Noste Enric dab Margarida de França dab la condicion qu’aquesta e podosse demorar catolica. Joana de labrit que's morí lo 9 de junh de 1572 abans la nòça celebrada lo 18 d'agost, qui ho marcada peu massacre de la Sant Bertomiu.

Categoria:Personalitat d'Òlt e Garona
Categoria:Personalitat dels Pirenèus Atlantics
Categoria:Istòria dels Pirenèus Atlantics
Categoria:Ostal de Labrit
Categoria:Rei de Navarra
Categoria:Comte de Fois
Categoria:Comte de Bigòrra
Categoria:Comte d'Armanhac
Categoria:Comte de Fezensac
Categoria:Comte de Rodés
Categoria:Vescomte de Bearn
Categoria:Naissença en 1528
Categoria:Decès en 1572
Categoria:Epistolièra
Categoria:La Rochèla
Categoria:Noblesa bearnesa
Categoria:Personalitat bearnesa
Categoria:Sobeiran de Bearn
Categoria:Personalitat protestanta occitana