Limòtges

Limòtges (forma usuala locala) o Lemòtges (forma classicizanta) (Limoges en francés) es una vila dau nòrd-oest d'Occitània (e dau mieg oest de França), es la vila principala e chapluec dau departament de la Nauta Vinhana (87) e ancian chapluec de la region de Lemosin, aura en Novela Aquitània. Es es en riba de Vinhana.

Lo gentilici es limotjaud -a o lemotjaud -a.

Populacion
miniatura|left|Lu Lemosin administratiu e sas vilas principalas.

miniatura|left|Limòtges, sos quartiers e sos vilatges


Limòtges es devesit en 9 cantons (16 davant 2015).
EspandiPopulacion
municipalaPopulacion
amb comptats

doblesRemarcasTotau Lemòtges(100%)Canton de Lemòtges 1(%)Canton de Lemòtges 2(%)Canton de Lemòtges 3(%)Canton de Lemòtges 4(%)Canton de Lemòtges 5(%)Canton de Lemòtges 6(%)Canton de Lemòtges 7(%)Canton de Lemòtges 8(%)Canton de Lemòtges 9(%)

 Quartiers 
 Beubruelh (Beaubreuil en francés)
 Las Coturas (Coutures en francés)
 Montmalhier (Montmailler en francés)
 Los Ponts (quartier des Ponts en francés)
 St Marçau (Landouge en francés)
 Beuna (Beaune-les-Mines en francés)

vignette|upright=1.6|centre|Comunas a l'entorn.

Perimètre dau territòri

Toponimia 
Lo classicisme dins l’usatge renaissentista escriu Lemòtges (forma classica, vej. Desrozier & Ros 1974, òbras de Pau Loís Granier), mentre que s'escriu tanben Limòtges (forma correnta, vej. Lavalada 2000). 
Las fòrmas ancianas son Augustoritum au segle II, Ausrito au segle III, de Auguste, emperaire + rito-, ga, Lemovices, vers 400 e au segle VI, Limodicas au segle V, vicaria Lemovicensis en 914, Limoges en 1115, Lemotjas en 1126, Lemòtges en 1230, 1250, Limotges... deu chasteu de Lemotges en 1252. La prononciacion es [li'modʒej] Yves Lavalade, Dictionnaire toponymique de la Haute-Vienne , n° 85, ed. Lucien Souny, 2000.
Limòtges es lo resultat d'un nom etnic Lemovices, qu'a remplaçat Augustoritum. Lemosin es lo resultat de Lemovicinu-. Ernèst Negre supausa que -vices pòst tonic fuguet tractat coma -viesAlbert Dauzat, Charles Rostaing, Dictionnaire étymologique des Noms de Lieux en France, Librairie Guénégaud, reedicion 1984, p. 404Ernest Negre, Toponymie générale de la France, Librairie Droz, 1990-1998, n° 2333 o 2479, çò que la fòrma dau segle V contraditz. Los Lemovices, pòble gallic de Lemosin, son los que vençen emb l'orme (lemo-, limo-), probablament la fusta que serviá a far lurs arcs e lurs lançasXavier Delamarre, Dictionnaire de la Langue gauloise, ed. Errance, 2na edicion, 2008, p. 198. Lemouica, « establiment daus Lemovices », citat per Xavier Delamarre (urbs Lemovica au segle IV) Xavier Delamarre, Noms de lieux celtiques de l'Europe ancienne, ed. Errance, 2012, p. 174, es pas l'etime de Limòtges.
https://commons.wikimedia.org/wiki/File:Limoges_-_Lim%C3%B2tges.jpg

 Istòria 
 Vescomtat de Limòtges

 Administracion 
Cònsols màgers de Limòtges

Lista daus cònsols màgers

Intercomunalitat

En 1962, Limòtges fusionet emb la pita comuna de Beuna.

L'aglomeracion de Limòges a constituit una comunautat d'aglomeracion: Limòtges Metropòli.

Limòtges èra devesit en 16 cantons davant 2014 (aura 9):
 Lo canton de Limòtges-Beupueg es format d'una partida de Limòtges (7 227 abitants) ;
 Lo canton de Limòtges-Carnot es format d'una partida de Limòtges (8 976 abitants) ;
 Lo canton de Limòtges-Centre es format d'una partida de Limòtges (7 336 abitants) ;
 Lo canton de Limòtges-Ciutat es format d'una partida de Limòtges (7 891 abitants) ;
 Lo canton de Limòtges-Condat es format d'una partida de Limòtges e de las comunas de Condat de Viena, Solenhac e Lo Vijan (17 826 abitants) ;
 Lo canton de Limòtges-Cornhac es format d'una partida de Limòtges (9 644 abitants) ;
 Lo canton de Limòtges-Cosés es format d'una partida de Limòtges e de la comuna de Cosés (9 115 abitants) ;
 Lo canton de Limòtges-Esmautaires es format d'una partida de Limòtges (15 442 abitants) ;
 Lo canton de Limòtges-Grand Truelh es format d'una partida de Limòtges (6 656 abitants) ;
 Lo canton de Limòtges-Isla es format d'una partida de Limòtges e de la comuna d'Isla (13 288 abitants) ;
 Lo canton de Limòtges-La Bastida es format d'una partida de Limòtges (10 585 abitants) ;
 Lo canton de Limòtges-Landoja es format d'una partida de Limòtges (12 806 abitants) ;
 Lo canton de Limòtges-Lu Palaiç es format d'una partida de Limòtges e de la comuna dau Palaiç (11 886 abitants) ;
 Lo canton de Limòtges-Panasòu es format d'una partida de Limòtges e de las comunas de Aurèlh, Festiac, Panasòu e Sent Just (20 494 abitants) ;
 Lo canton de Limòtges-Pueg las Ròdas es format d'una partida de Limòtges (9 757 abitants) ;
 Lo canton de Limòtges-Vigenau es format d'una partida de Limòtges (10 177 abitants).

Demografia

 En  la populacion èra de  abitants e la densitat èra de  ab/km².

Luecs e monuments
 Monuments istorics 
 Cripta de Sent Marçau : darrier la plaça de la Republica
 Abadiá de Santa Maria de la Regla
 Anfiteatre galloroman : vargier d'Orsay
 Convent daus Carmes (segle XIII) : avenguda de Sent Alec
 Pavilhon dau Verdurier (segle XX)
 Catedrala de Sent Estève
 Chapela de Sent Aurelian (segle XVII)
 Chasteu de Beuvés (segle XVIII) : Sent Marçau (Landoja)
 Chasteu daus Eissarts (segle XVII) : Beuna
 Caserna de la Visitacion (segle XVII)
 Egleisa de Sent Micheu daus Lions (segle XIV)
 Egleisa de Sent Peire (segle XIII)
 Egleisa de Beuna
 Palais de l'Eveschat (segle XVIII) : Museu Municipau
 Font de las Barras (segle XVII)
 Gara daus Benedictins (segle XX)
 L'Ala (segle XIX)
 Ancian ospitau (segle XVIII) : Biblioteca multimèdia
 Ostau Estienne de la Ribiera (segle XIX) : plaça dau Presidiau
 Ostau Maledent de Savinhac de Festiac (segle XVII) : rua Nauta de la Comedia
 Ostau de Vila e font (segle XIX)
 Liceu Gay Lussac (segle XVII)
 Cort dau Temple (segle XVI)
 Museu Adrien Dubouché (segle XIX)
 Plaça de la Mòta
 Pont de Sent Estève (segle XIII)
 Pont de Sent Marçau (segle XIII)
 Prefectura (segle XX)
 Forn daus Casseus (segle XIX)

 Economia 

Limòtges es reputat per sa porcelana, fabricada en tirant dau caolin de Sent Iriès.

 Industria mecanica e electrica
 Quimia

 Embessonatges 

 Espòrt 

 L'esquipa de basquetbòl dau CSP Limòtges.

 Limotjauds celèbres 
 Jean-Baptise Jourdan (1762-1833), mareschau de França
 Thomas-Robert Bugeaud (1784-1849), mareschau de França
 Sadi Carnot (1837-1894), president de la republica
 Auguste Renoir (1841-1919), pintre
 Marisa Bastié (1898-1952), aviator
 Alan Marsaud (1949-), politician

Vejatz tanben
Liams connexes

Liams externes
 Site de la comuna
  ARRI!, Collectiu Lemosin (Lexics, cartas)

Nòtas e referéncias

Limòtges
Categoria:Limòtges
Categoria:Prefectura
Categoria:Prefectura de region
Categoria:Comuna de Lemosin (Occitània)