Totalforsvaret av Norge

Totalforsvaret er det militære forsvaret og den sivile beredskapen i Norge. Det omfatter den gjensidige støtten og samarbeidet mellom Forsvaret og det sivile samfunn for for å forebygge, planlegge for, og håndtere kriser i fred, sikkerhetspolitiske kriser, væpnet konflikt og krig.

Konseptet ble utviklet under andre verdenskrig, og under Den kalde krigen var hovedtanken at det sivile samfunnets ressurser skulle kunne tas i bruk for å støtte militæret i krisetid. Siden 1990 har dette blitt snudd. I dag er hovedtanken vel så mye at militærets ressurser og kapasiteter skal kunne støtte oppom det sivile samfunnet.

Totalforsvaret handler også om hvordan hver enkelt kan ta vare på seg og sine ved å følge myndighetenes råd om egenberedskap hjemme.

 Modernisering av totalforsvaret 
I 2016 etablerte Regjeringen Solberg et program for å modernisere totalforsvaret og samfunnets motstandsdyktighet. 

Siden Den kalde krigens slutt hadde mye av fokuset vært vært rettet mot Forsvarets muligheter til å bistå det sivile samfunnet i kriser. Men som følge av endringene i det sikkerhetspolitiske bildet, var det nå behov for å fornye og styrke sivile myndigheters og det sivile samfunnets støtte til Forsvaret.

 Sikkerhetspolitiske utfordringer 
I det internasjonale utfordringsbildet er dette en del av bakgrunnen for moderniseringen:
 Det internasjonale sikkerhetspolitiske bildet er i endring.
 NATO og Norge retter større oppmerksomhet mot egne territorium.
 Norge har behov for å rette oppmerksomheten mot scenarioene som er «For stort for Norge – for lite for NATO».
 Forsvaret trenger støtte fra, og samvirke med, det sivile samfunnet.
 Hybride utfordringer visker ut skillet mellom militære og sivile problemstillinger.
 Økende utfordringer innen cyberdomenet (cyberangrep).
 Norge og norske interesser er utsatt for fremmed etterretningsvirksomhet og industrispionasje som kan ha et stort skadepotensiale.

 Koronaviruspandemien i 2020 

Under koronaviruspandemien i 2020 ble totalforsvaret mobilisert.

For å begrense smitten iverksatte regjeringen og andre offentlige myndigheter den 12. mars de sterkeste og mest inngripende tiltakene noensinne i fredstid.

Heimevernet ble satt inn ved en rekke grenseoverganger mot Sverige og Finland med grensekontroll for å støtte politi og Tolletaten med utvidet grensekontroll. Sivilforsvaret og Heimevernet ble mobilisert ved flere flyplasser i landet for å støtte med informasjon og grensekontroll.

Flere avdelinger fra Forsvaret og Sivilforsvaret bidro med telt til flere sykehus. De ble benyttet som en del av akuttmottaket. Frivillige organisjoner bisto blant annet på sykehus, flyplasser og havner. De hjalp også til med drift av beredskapsambulanser, utkjøring av dagligvarer til mennesker i karantene og andre behov i lokalsamfunnene.

På grunn av høyt forbruk av smittevernutstyr oppfordret Helsedirektoratet til nasjonal dugnad for å skaffe nok utstyr, og mange bedrifter gav fra seg sine lagre med relevant utstyr.

 Kritiske samfunnsfunksjoner 
NATOs komite for sivil beredskapsplanlegging har etablert syv forpliktende krav til medlemslandene:
 Sikre kontinuitet for styresmaktene og kritiske offentlige tjenester
 Sikre en robust kraftforsyning
 Sikre evnen til å håndtere ukontrollert forflytning av mennesker
 Sikre robust mat- og vannforsyning
 Sikre evnene til å håndtere masseskadesituasjoner
 Sikre robuste sivile kommunikasjonssystemer
 Sikre robuste transportsystemer

 Egenberedskap 
Høsten 2018 sendte Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap (DSB) ut brosjyren «Du er en del av Norges beredskap» til alle norske husholdninger, der de oppfordrer husstander til å ha ressurser som mat, vann, batterier, lommelykter, og kokeapparater i hjemmene sine, slik at man kan klare seg selv i opptil tre døgn. I 2024 endret DSB sine råd for egenberedskap, og anbefaler at folk skal kunne dekke sine grunnleggende behov i sju dager ved en eventuell krise.

DSB arrangerer årlig Egenberedskapsuka. Målet med kampanjeuken er at innbyggerne skal bli bedre forberedt på å klare seg selv i ulike kriser.

 Totalberedskapskommisjonen og Totalforsvarsåret 2026 
Totalberedskapskommisjonen ble oppnevnt i januar 2022, og la i juni 2023 frem sin rapport NOU 2023: 17 Nå er det alvor – Rustet for en usikker fremtid.

Justis- og beredskapsdepartementet la i januar 2025 frem Meld. St. 9 (2024–2025) Totalberedskapsmeldingen. Året 2026 er utpekt som Totalforsvarsåret 2026, hvor Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap og Forsvaret har oppdraget for gjennomføring. Høsten 2026 gjennomføres Øvelse Totalforsvar (TDX26), en nasjonal spilløvelse ledet av DSB, der beslutningstaking under press, opprettholdelse av kritiske tjenester og beskyttelse av sivilbefolkningen skal settes på prøve.

I en undersøkelse utført av NHO svarte 1 av 3 bedrifter i fylkene Østfold, Buskerud, Oslo og Akershus at de følte seg som en del av den totale beredskapen i landet. 6 av 10 svarte at de ønsker å bidra til å styrke beredskapsevnen. En langt større andel av de små bedriftene mente de ikke var godt rustet for alvorlige sikkerhetshendelser, sammenlignet med større bedrifter. Tallene var motsatt når det gjaldt bekymring for om deres virksomhet ville bli rammet direkte eller indirekte. 

 Se også 
 Forsvaret, den militære delen av den norske statsmakten. 
 Sivilforsvaret, avdeling i Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap. Statens sivile forsterkningsressurs.

 Referanser 

 Eksterne lenker 
 «Støtte og samarbeid», Forsvarsdepartementets og Justis- og beredskapsdepartementets oversikt over totalforsvaret i Norge 2015 (PDF)
 Forsvaret.no om konferansen «Omstillingskonferansen 2017 - Totalforsvaret 2.0» 
 Råd om egenberedskap
 Sikkerhverdag.no
 Totalforsvaret i praksis 

Kategori:Norges forsvar