Knudtzon (slekt)

Knudtzon er en norsk slekt med danske røtter. 

Opprinnelse
Som stamfar regnes slakter i Sønderborg Jens Hansen (d. 1641). Slekten kom til Norge med to brødre,  (1751–1823), senere borgermester og etatsråd, og  (1751–1842), senere borgermester og konsul.

 i Gunnerusbiblioteket i Trondheim inneholder et bibliotek fra og har navn etter  (1788–1864).

Linjeakevitten
I 1797 hadde Hans Carl Knudtzon overtatt Broder Brodersen Lysholmshttps://www.strindahistorielag.no/wiki/index.php/Broder_Brodersen_Lysholm forretningsvirksomhet i Trondhjem. Firmaet ble senere hetende Hans Knudtzon & Co.https://www.strindahistorielag.no/wiki/index.php/Hans_Knudtzon_%26_Co Hans Knudtzon & Co   
I 1807 sendte han briggen "Trondhiems Prøve" https://www.strindahistorielag.no/wiki/index.php/Trondhiems_Pr%C3%B8ve til Batavia (i dag Jakarta) i Hollandsk Ostindien (i dag Indonesia). Det var det første norske fartøyet som ble sendt til Det fjerne Østen. Fartøyet hadde med seg en rekke varer som ble solgt i Batavia, men en last med akevitten fikk de ikke solgt. Akevitten ble med hjem igjen og passerte ekvator to ganger før den returnerte til Trondhjem i 1809. Modningsprosessen ved seilas over linjen (ekvator) gav en bedre akevitt og med dette ble linjeakevitten født.Dege, Hroar. 1997. Historien om de norske akevitter. Kilden Forlag. ISBN 82-7627-016-6. Se spesielt kapitlet «Med „Prøven“ først over linjen», s. 125–133. Historien er omstridt, se Åm, T. 2017-12-21. Myten om linjeakevitten. Kronikk. adressa.no 

Knudtzons slektning,  (1796–1843) startet i 1821 en brenneri og destillasjons-virksomhet i Trondhjem og produserte linjeakevitt. I dag er det kun Arcus med merkevarene Lysholm og Løiten som lager linjeakevitt i Norge. Rederiet Wilh. Wilhelmsen har gjennomført disse seilasene siden 1927.

Slektsvåpen
De to innvandrer-brødrene Knudtzon brukte slektsvåpenet i segl, og det er brukt av etterkommerne i slekten. Våpenet kan beskrives (blasoneres) heraldisk slik: I blått skjold et sølv rep i dobbelt knute. Hjelmtegn på hjelmen er tre (2.1.) sølv sjøblad (?) med spissene mot hverandre.  Cappelen: Norske slektsvåpen, side 144. 

Slektsvåpenet brukes også i et kvadrert skjold med knuten i 1. og 4. felt og skjoldinnholdet til «Christiania-slekten Müller» i 2. og 3. felt. Cappelen: Norske slektsvåpen, side 144 og 172. 

Kjente slektsmedlemmer

 Nicolay Knudtzon (1698–1785), kjøpmann i Bredstedt i Slesvig.
 Hans Carl Knudtzon (1751–1823), etatsråd, kjøpmann og borgermester i Trondheim og stortingsrepresentant. Gift med  (1752–1818). Se slekten Müller.
  (1779–1803). Gift med Lorentz Johannsen (1769–1837).
  (1782–1854). Gift med Lorentz Johannsen (1769–1837).
 Jørgen von Cappelen Knudtzon (1784–1854), sølv- og kunstsamler. Ugift. 
 Christian Knudtzon (1787–1870), konsul. Gift med sin kusine  (1792-1872). 
  (1814-1889). Cand. jur. Kjøpmann. Gift med Catharina Sophie Dorthea Amalie Trampe (1831-1879). Se slekten Trampe.
 Jørgen Alexander Knudtzon (1854–1917),  teolog, assyriolog, professor i semittisk språk, orientalist og statsstipendiat. Gift med Erika Johanne Bugge (1870-1902). Se slekten Bugge.
  (1902-1970),  overbibliotekar, Karolinska Institutets Biblioktek.
  (1816-1866), proprietær. Gift med Marie Rasmussen (1822-1916).
  (1857-1926), lege. Gift med  (1868-1961). Se slekten Paus.
  (1889-1966). Gift med  (1894-1964). Se slekten Sommerfelt.
  (1918-1982). Gift med Thorleif Pettersen (1913-1995), kontreadmiral, sjef i Sjøforsvarets forsyningskommando og forsvarsattache i USA.
  (1822–1905). Gift med Folkmann Freck Schaanning (1811–1895). Se slekten Schaanning.
 Christian Knudtzon Schaanning (1855–1923), jurist, banksjef og ordfører i Trondheim. Gift med Arnolda von Westen Sylow Müller (1859–1944). Se slekten Müller.
  (1836–1905). Gift med  (1828–1902). Se slekten Due.
 Broder Lysholm Knudtzon (1788–1864), kjøpmann i Trondheim og kulturmesén. Ugift. 
  (1757–1842), konsul og kjøpmann i Kristiansund. Gift med Janikke Tyrholm Fasting (1762-1848). Se slekten . 
  (1786–1872). Gift med . Se slekten Angell.
  (1787–1837), grosserer i Kristiansund. Gift med Cathrine Stuhr (1795-1872). Se slekten .
  (1814–1905), justitiarius ved , kammerherre. Gift med sin kusine Anna Jeanette Knudtzon (1860-1933), datter av Nicolay Heinrich Knudtzon (1816–1895).
 Nicolay Heinrich Knudtzon (1816–1895), konsul, kjøpmann i Kristiansund og kulturmesén. Gift med Marie Wilhelmine Knudtzon (1831-1871). 
  (1789–1864), grosserer i København, senere på Island. Gift i 1810 med sin kusine Marie Thomsen (1788-1831). Gift 1839 med Lucinde Gotschalk (1818-1888). Datteren Benedicte Knudtzon (1856-1940) ble i 1876 gift med Jonas Sigismund Collin (1849-1905, en fetter av Edgar Collin.
  (1844-1913), offiser og direktør i Nationalbanken, København. Gift med Ellinor Hanssen Grut (1859-1934).
  (1847-1909), dansk konsul og mølleeier i Bergen. Gift med Elisabeth Mohr (1856-1906).
  (1886-1960), kjøpmann i Bergen. Gift med Augusta Ludowiska Mowinckel Wallendahl (1891-1911).
  (1911-1970), skipsreder, Bergen. Gift med Eva Døvle Moe (1923-2014). 
  (1795–1878), grosserer. Gift med  (1979-1832). Se slekten .
  (1821–1892), lærer og rektor.
 Hans Thomas Knudtzon (1857–1921), fylkesmann. Gift med Maria Engelhardt (1866-1938). 
  (1900-1981). Gift med  (1899-1978), cand. jur., overrettssakfører, politimester i Flekkefjord, Tromsø og Namsos. Se slekten .
  (1903-1968), høyesterettsadvokat. Gift med Gudrun Thommesen (1905-1976). 
  (1936-), sivilingeniør. Tidligere roer, deltok i De Olympiske leker i 1964.
  (1904-1970), cand. jur., byråsjef, sorenskriver. Gift med Hjørdis Marie Anfinsen (1907).
  (1860-1933), høyesterettsadvokat. Gift med Elisabeth Daae (1864-1945). Se slekten Daae.
  (1888-1972), sivilingeniør. Gift med Thekla Stephanie Bronn (1893-1976). 
 Nicolay «Nic» Heinrich Knudtzon (1922-2013), sivilingeniør, forskningsdirektør Televerket. Gift med Elna Magnus (1927). Se slekten .
  (1827-1903), konsul, rittmester. Gift med  (1835-1895). Se slekten Krefting.
  (1797-1848), konsul og grosserer, Kristiansund. Gift med Margrethe Christine Lucie Kaasbøl Greve (1799-1883). Se slekten Greve.
  (1841–1904), kjøpmann i Kristiania. Gift med Jenny Kloed (1847-1931).
  (1875–1953), lege. Dr Knudtzons vei i Larvik er oppkalt etter ham. Gift med Marie Therese Augustine Uhl (1884-1966).
  (1807-1859), læge. Gift med Annette Sophie Augusta Scheel (1816-1848). Se slekten Scheel.
  (1845-1928). Gift med Ferdinand Roll (1831-1921). 
 Nicoline Magdalena Roll (1873-1942), forfatter. Kjent som Nini Roll Anker. Gift med  (1863-1939). Se slekten Anker.

Litteratur

 Knudtzon i Store norske leksikon.
 Knudtzon, Hans Jørgen. 2015. Knuden's krønike. En bog om den dansk-norske slægt Knudtzon. En række nedslag henover et kvart årtusinde i slægtens historie. Virum, Danmark: Greens Forlag. 745 s. ill. ISBN9788792588203.
 Sommerfelt-Pettersen, J. Et al. 2012. Slekten Knudtzon. Nicolai Knudsen, 1698-1785, hans descendenter og ascendenter inneholdende en slektsoversikt med biografier arrangert efter de forskjellige grener av familien og forsynt med en index samt en del artikler om slekten. 10. utgave. Bergen, eget forlag. 290 s.
 Cappelen, Hans: Norske slektsvåpen, Oslo 1969 (2. opplag 1976), side 144.

 Referanser 

Eksterne lenker
  Ex libris med slektsvåpenet hos Digitalt Museum.

Kategori:Slekter
Kategori:Våpenførende slekter
Kategori:Danmark