Blodrørsopp

Blodrørsopp (Neoboletus praestigiator) er en sopp i steinsoppfamilien (boletus). Blodrørsoppen er en rørsopp, og har dermed et mykt, svampaktig lag under hatten. Arten ble vitenskapelig beskrevet først av Friedrich Wilhelm Gottlieb Rostkovius i 1844. 

I 2013 ble blodrørsopp og andre kraftig røde steinsopper, som ildrørsopp, plassert i en egen slekt, neoboletus.Nomenclatural novelties : Alfredo Vizzini - Index Fungorum n-. 192 Navnet boletus erythropus ble brukt fra sent 1700-tall, og er ikke lenger det vitenskapelige navnet, men det brukes i enkelte bøker. Arten har en rekke synonymer. Boletus erythropus, Boletus erythropus erypthropus, Boletus luridus erythropus og Boletus erythropus junquilleus er alle brukt for å beskrive arten.

Kjennetegn
Blodrørsoppen har en hatt som er 5–20 cm bred. Unge varianter av blodrørsoppen er halvkuleformet, siden blir den hvelvet (altså flatere hvelving). Blodrørsoppens farge er som oftest mørkebrun, men den kan også være lysebrun, olivenbrun eller gulaktg. Selve huden er semsket eller fløyelsaktig og tørr. Rørene inne i hatten er gule, av og til med et grønnlig skjær. Rørmunningen, altså undersiden av hatten, er blodrød, derav navnet blodrørsopp. Ved trykk på undersiden blir rørlaget mørkeblått.Side 29, Gro Gulden, Kolbjørn Mohn Jenssen, Jens Stordal: Norsk lommesoppbok, Tiden Norsk Forlag, Oslo, 1999 (3. opplag) Sporepulveret er olivenbrunt.Side 74-75, Inger Lagset Egeland, Steinar Myhr: Norske sopper, 4. reviderte og utvidede utgave, Gyldendal Norsk Forlag, 2011

Stilken er 6–12 cm høy og 2–4 cm tykk. Den kan være både jevn og svakt konisk, slik at den er tykkere i bunn enn på toppen. Stilken er bar, uten krage og slire, men har små karminrøde prikker. Stilken er ellers gul.  Kjøttet blåner ved trykk eller skjæring.

Utbredelse
Blodrørsoppen er ofte å finne i åpen løvskog i nærheten av eik og bøk og ofte på skrinn jord, eller næringsfattig barskog. Den vokser enkeltvis eller flere sammen. Den dominerer i Skandinavia og i Storbritannia. Neoboletus luridiformis (Rostk.) Ge... - Global Biodiversity Information Facility I Norge er den oftest funnet på øst- og vestkysten.Funndata i artskart - Artsdatabanken 

Spiselig?
Som rå eller utilstrekkelig varmebehandlet er blodrørsopp giftig, men skikkelig varmebehandlet regnes den som spiselig, og kan være en god matsopp.  

 Mykologiske karakteristika30px Rørsopp30px  Hvelvet hatt30px  Tilvokste rør 30px  Naken stilkPrikkete 30px  Mycorrhiza 30px Spiselig under sterk varmebehandlingGiftig som rå eller utilstrekkelig varmebehandlet

Referanser

 Eksterne lenker 



Kategori:Giftige sopper
Kategori:Matsopp
Kategori:Steinsopper
Kategori:Arter formelt beskrevet i 2014
Kategori:Normlisten for soppkontrollører