Innlandet

Innlandet (sørsamisk: ) er et norsk fylke som ble opprettet 1. januar 2020. Fylket tilsvarer i hovedsak den regionen som i de gamle kongesagaene fra middelalderen ble omtalt som Opplandene eller Opplanda. Regionen fikk status som eget amt under navnet Oplandenes amt i 1757, da det ble skilt ut fra Akershus stiftamt. Oplandenes amt ble i 1781 delt i Kristians amt og Hedemarkens amt, også kalt Vestre og Østre Oplandenes amter. I 1919 skiftet disse navn til Oppland og Hedmark fylker og i 2020 ble de igjen slått sammen til Innlandet fylke, med unntak av to kommuner. Innlandet ble Norges største fylke i landareal i 2024, etter at Troms og Finnmark fylke ble oppløst.

Fylket ligger, som navnet indikerer, «inne i landet», og er Norges eneste fylke uten kystlinje. Det dekker nær 17 prosent av fastlandsarealet i Norge, og strekker seg fra Akershus og Osloregionen i sør til Trøndelag i nord. I nordvest grenser fylket mot Møre og Romsdal og i vest mot Vestland og Buskerud. I vest finnes også Jotunheimen og fjellområdene i Valdres. I øst grenser fylket til Värmland og Dalarna i Sverige.

Mjøsa er (med sine 369,48 km²) Norges største innsjø, og ligger sentralt i den sørlige enden av Innlandet. Rundt Mjøsa ligger byene Brumunddal, Gjøvik, Moelv, Hamar og Lillehammer, som også omtales som Mjøsbyene og Mjøsbyregionen. Om lag halvparten av fylkets befolkning bor i kommunene rundt Mjøsa. Innlandet huser også Norges høyeste fjell, den 2468,8 meter høye Galdhøpiggen, på Jotunheimplatået. Norges lengste elv, Glomma, renner gjennom fylket.

Innlandet har en stor jord- og skogbruksbasert sektor. Om lag 20 prosent av jordbruksproduksjonen i Norge skjer i Innlandet, og rundt 40 prosent av all hogst.

alt=|miniatyr|Østlandets største dalfører finnes i nordlige Innlandet, med sørfylket preget av lavtliggende åslandskap under 500 moh.
miniatyr|Mjøsa med Gjøvik by i forgrunnen.

 Fylkesblomst 
Skogstjerne er Innlandets fylkesblomst. Dette ble vedtatt av fylkestinget 18. juni 2020. Skogstjernen finnes i hele Innlandet, helt opp til 1600 meter over havet i Lom i Gudbrandsdalen. Blomsten kan ha opptil ni kronblader. Fylkesblomsten symboliserer at Innlandet er et grønt skogfylke.

Fylkesvåpen

Fylkesvåpenet til Innlandet ble vedtatt 24. oktober 2018 og symboliserer fylkets rikdom på fjell og vann.Bjørn-Frode Løvlund: 
Nytt fylkesvåpen for Innlandet enstemmig vedtatt, ostlendingen.no, 24. oktober 2018, kl. 10:34

Arbeidet med fylkesvåpenet startet i mars 2018, da politikerne inviterte befolkningen til å være med på utformingen. Til sammen kom det inn 162 forslag, hvorav fire ble valgt som grunnlaget for utvelgelsen. De fire forslagene fra innbyggerkonkurransen ble tegnet av:

 Edin Bjørseth Horten (7 år fra Hamar)
 Sean Fabian Andersen (19 år fra Lillehammer)
 Journalist Olav Brostrup Müller (41 år fra Lillehammer)
 Einar Andreas Lilleengen (20 år fra Brumunddal)

Tre designbyråer leverte så 12 forskjellige tolkninger av de fire ideene. Juryen ble ledet av Even Aleksander Hagen (f. 1988) og bestod av:

 en historiker/konservator
 en spillutvikler
 en grafisk designer
 kommunikasjonsleder i Hedmark fylkeskommune
 utviklingsleder i Gjøvikregionen
 folkevalgte politikere

Juryen innstilte 20. september 2018 på forslaget «Kommunikasjon og knutepunkt». Patentstyret hadde også godkjent våpenskjoldet. Det ble enstemmig vedtatt som fylkesvåpen i begge fylkestingene 24. oktober 2018.

Fylkesvåpenet beskrives slik:

Det kom også kritikk mot det nye fylkesvåpenet. Museumsmannen og sivilarkitekten Lars Roede (f. 1944) betegnet det som en «amatørmessig logo»; i et intervju med Aftenposten sa han 11. januar 2020 at fylkesvåpenet «bryter med kravene til god heraldikk» og ville blitt avvist av heraldisk sakkyndige i Riksarkivet.

 Historie 
Det området som idag er Innlandet, ble i gamle kongesagaer fra middelalderen kalt Opplandene. Opplandene omtales i Historia Norvegiæ (ca. 1170) og i Halvdan Svartes saga i Heimskringla, som ble skrevet av Snorre Sturlason på 1220-tallet. Området omtales også i Olav den helliges saga.

 1757–1781: Oplandenes amt

Området tilsvarer også Oplandenes amt som ble opprettet i 1757. På det daværende tidspunkt ble amtet utskilt fra Akershus stiftamt og var underlagt dette hovedamtet.

 1781–1919: Kristians amt og Hedemarkens amt

Den 11. april 1781 ble Oplandenes amt delt i Kristians amt og Hedemarkens amt, disse ble også kalt Vestre og Østre Oplandenes amter.

 1919–2020: Oppland og Hedmark 

Den 1. januar 1919 skiftet disse amtene navn og ble til henholdsvis Oppland og Hedmark fylker. Dette ble gjort med hjemmel i Lov om forandring av rikets inddelingsnavn av 14. august 1918.Lov om forandring av rikets inddelingsnavn [bispedømme- og fylkesloven], Lovdata, besøkt 29. november 2021 Den gamle benevnelsen amt, som hadde vært i bruk i Danmark-Norge og deretter Norge siden 1662, ble da erstattet av benevnelsen fylke (fra norrønt fylki, «folk»).

Oppland fylke var inndelt i regionene Hadeland, Gjøvik, Toten, Land, Valdres, Lillehammer, Midt-Gudbrandsdal og Nord-Gudbrandsdal. Det omfattet også de to dalførene Gudbrandsdalen og Valdres, samt de tre landskapene Toten, Hadeland og Land. Dette speilet seg i fylkets våpenskjold, som viste en mogop med to blomster (dalførene) og tre blad (landskapene).

Hedmark fylke bestod av distriktene Hedmarken, Solør, Vinger, Østerdalen og Odalen. Navnet Hedmark kommer av norrønt Heiðmǫrk, «heidenes skog», og var opprinnelig navnet på området mellom Hamar i vest og Elverum i øst.

 2020: Oppland og Hedmark blir til Innlandet 

Som en del av regionreformen, foreslo regjeringspartiene i Erna Solbergs regjering den 21. februar 2017 at Hedmark og Oppland skulle slå seg sammen til ett fylke. Regionreformen ble vedtatt av Stortinget den 8. juni 2017.

Den 20. desember 2017 foreslo forhandlingsutvalget i Oppland og Hedmark fylkeskommune at navnet på det nye sammenslåtte fylket blir Innlandet. Det var ikke udelt begeistring for navnevalget, idet noen hadde foretrukket det gamle navnet Opplandene fra middelalderen.

Sammenslåingen ble formelt besluttet av de to fylkestingene i Hedmark og Oppland 15. januar 2018. Det ble også bestemt at fylkestinget i Innlandet får 57 representanter, mot 70 i de gamle fylkestingene (37 i Oppland og 33 i Hedmark). Even Aleksander Hagen (f. 1988) ble på det konstituerende møtet valgt til leder av fellesnemnda for sammenslåinga av fylkeskommunene i Oppland og Hedmark. Han ble senere også Innlandets første fylkesordfører.

Nye Innlandet fylkeskommune ble en realitet fra 1. januar 2020. Hovedsetet for administrativ og politisk ledelse er lagt til Hamar, men det er fortsatt flere fylkeskommunale funksjoner i Lillehammer.

Statsforvalteren er lokalisert i Lillehammer. Tidligere justisminister Knut Storberget (f. 1964) ble utnevnt til fylkesmann. Den 1. januar 2021 fikk embetet navnet statsforvalter.

2022: Fylket består

Hurdalsplattformen av 13. oktober 2021  åpnet for at sammenslåtte fylker kan oppløses dersom de selv ønsker det. Den 8. desember 2021 gikk fylkestinget inn for å legge saken ut for rådgivende folkeavstemning før det ble tatt stilling til spørsmålet. Utsettelsesforslaget ble vedtatt med 29 mot 28 stemmer., nrk.no, 8. desember 2021 kl 15:52, oppdatert 8. desember 2021 kl 21:28

En heldigital folkeavstemning ble avholdt i perioden 10.–17. februar 2022 med en valgdeltakelsen på  prosent.  prosent ville tilbake til Hedmark og Oppland, mens  prosent ville beholde Innlandet. Å avholde folkeavstemmingen digitalt ble kritisert, da mange eldre av den grunn ikke stemte.

Fylkestinget gikk i sitt møte 23. februar 2022 inn for å se bort fra resultatet av folkeavstemmingen og beholde Innlandet fremfor å gjenopplive Hedmark og Oppland.Innlandet får leve - nei til oppdeling i Hedmark og Oppland, vg.no

 Politikk 
Fylkeskommunen styres etter formannskapsmodellen. Fylkestinget har 57 representanter.

Etter fylkestingsvalget 2023 har Arbeiderpartiet 18 representanter, Senterpartiet 10, Høyre 10, Fremskrittspartiet 5, Sosialistisk Venstreparti 3, Pensjonistpartiet 2, Rødt 2, Venstre 2, Miljøpartiet De Grønne 2, Industri- og Næringspartiet 2 og Kristelig Folkeparti 1.

Fylkesordfører er Thomas Breen (Ap) og fylkesvaraordfører er Hanne Alstrup Velure (H)

 Kommuner 
alt=Distrikter i Innlandet fylke|miniatyr|Distrikter i Innlandet.
miniatyr|Fjordlandskap langs innsjøen Strondafjorden i Valdres.
miniatyr|Ringebu stavkirke i Midt-Gudbrandsdalen.

Innlandet består av 46 kommuner:
NrKartNavnAdm.senterFolketallFlatemålkm²MålformDistrikt340125px|center|Kongsvinger kommune KongsvingerBokmålGlåmdalen340325px|center|Hamar kommune HamarNøytralHedmarken340525px|center|Lillehammer kommune LillehammerBokmålSør-Gudbrandsdal340725px|center|Gjøvik kommune GjøvikBokmålVestoppland341125px|center|Ringsaker kommune BrumunddalBokmålHedmarken341225px|center|Løten kommune LøtenBokmålHedmarken341325px|center|Stange kommune StangeBokmålHedmarken341425px|center|Nord-Odal kommune SandBokmålGlåmdalen341525px|center|Sør-Odal kommune SkarnesBokmålGlåmdalen341625px|center|Eidskog kommune SkotterudBokmålGlåmdalen341725px|center|Grue kommune KirkenærBokmålGlåmdalen341825px|center|Åsnes kommune FlisaBokmålGlåmdalen341925px|center|Våler kommune VålerBokmålGlåmdalen342025px|center|Elverum kommune ElverumNøytralSør-Østerdal342125px|center|Trysil kommune InnbygdaBokmålSør-Østerdal342225px|center|Åmot kommune RenaBokmålSør-Østerdal342325px|center|Stor-Elvdal kommune KoppangBokmålSør-Østerdal342425px|center|Rendalen kommune BergsetBokmålNord-Østerdal342525px|center|Engerdal kommune EngerdalBokmålSør-Østerdal342625px|center|Tolga kommune TolgaNøytralNord-Østerdal342725px|center|Tynset kommune TynsetNøytralNord-Østerdal342825px|center|Alvdal kommune AlvdalNøytralNord-Østerdal342925px|center|Folldal kommune FolldalNøytralNord-Østerdal343025px|center|Os kommune OsNøytralNord-Østerdal343125px|center|Dovre kommune DovreNøytralNord-Gudbrandsdal343225px|center|Lesja kommune LesjaNøytralNord-Gudbrandsdal343325px|center|Skjåk kommune BismoNynorskNord-Gudbrandsdal343425px|center|Lom kommune FossbergomNynorskNord-Gudbrandsdal343525px|center|Vågå kommune VågåmoNynorskNord-Gudbrandsdal343625px|center|Nord-Fron kommune VinstraNynorskMidt-Gudbrandsdal343725px|center|Sel kommune OttaNøytralNord-Gudbrandsdal343825px|center|Sør-Fron kommune HundorpNøytralMidt-Gudbrandsdal343925px|center|Ringebu kommune VålebruNøytralMidt-Gudbrandsdal344025px|center|Øyer kommune TingbergNøytralSør-Gudbrandsdal344125px|center|Gausdal kommune Segalstad bruNøytralSør-Gudbrandsdal344225px|center|Østre Toten kommune LenaBokmålVestoppland344325px|center|Vestre Toten kommune RaufossBokmålVestoppland344625px|center|Gran kommune JarenBokmålVestoppland344725px|center|Søndre Land kommune HovBokmålVestoppland344825px|center|Nordre Land kommune DokkaBokmålVestoppland344925px|center|Sør-Aurdal kommune BagnNøytralValdres345025px|center|Etnedal kommune BruflatNøytralValdres345125px|center|Nord-Aurdal kommune FagernesNøytralValdres345225px|center|Vestre Slidre kommune SlidreNynorskValdres345325px|center|Øystre Slidre kommune HeggenesNynorskValdres345425px|center|Vang kommune VangNynorskValdres3425px|center|Innlandet HamarNøytralØstlandet

 Tettsteder 
De største tettstedene i Innlandet med over 1 500 innbyggere, rangert etter innbyggertall per  (kommune i parentes):
 Hamar –  (Hamar , Ringsaker , Stange )
 Gjøvik –  (Gjøvik , Vestre Toten )
 Lillehammer –  (Lillehammer)
 Elverum –  (Elverum)
 Kongsvinger –  (Kongsvinger)
 Brumunddal –  (Ringsaker)
 Bekkelaget –  (Stange)
 Brandbu/Jaren –  (Gran)
 Moelv –  (Ringsaker)
 Stange –  (Stange)
 Tynset –  (Tynset)
 Dokka –  (Nordre Land)
 Løten –  (Løten)
 Skarnes –  (Sør-Odal)
 Vinstra –  (Nord-Fron) Innbygda –  (Trysil)
 Otta –  (Sel)
 Rena –  (Åmot)
 Kapp –  (Østre Toten)
 Hov –  (Søndre Land)
 Fagernes –  (Nord-Aurdal)
 Flisa –  (Åsnes)
 Granrudmoen −  (Øyer)
 Gran/Ringstad –  (Gran)
 Biri –  (Gjøvik)
 Vingnes –  (Lillehammer)
Uthevede tettsteder har bystatus.

 Sentrale institusjoner i Innlandet 


 Innlandet fylkeskommune
 Statsforvalteren i Innlandet
 Hamar bispedømme
 NTNU Gjøvik
 Høgskolen i Innlandet
 Fagskolen Innlandet
 Innlandet politidistrikt
 Eidsivating lagmannsrett
 Terningmoen
 Rena leir
 Cyberforsvaret
 Sykehuset Innlandet HF
 Eidsiva Energi
 NRK Innlandet
 Teater Innlandet
 Oplandske Dampskibsselskap

 Videregående skoler 
Innlandet fylkeskommune har per 1. oktober 2023 23 offentlige videregående skoler:

alt=|miniatyr|Kart over de offentlige videregående skolene i Innlandet:

miniatyr|Hamar katedralskole

miniatyr|Gjøvik videregående skole

miniatyr|Lillehammer videregående skole

Skole  Elevtall(1.10.2023)  Kommune  Region  UtdanningsprogrammerDokka videregående skole  226  Nordre Land  Vestoppland  BA, EL, HO, PBY, ST, TIPElverum videregående skole  948  Elverum  Sør-Østerdal  BA, EL, HO, ID, IB, KDA, PBY, SSR, SS, ST, TIPGausdal videregående skole  230  Gausdal  Sør-Gudbrandsdal  ID, STGjøvik videregående skole  1057  Gjøvik  Vestoppland   BA, FBIE, HO, HASK, IM, IB, KDA, MK, MDD, SSR, STHadeland videregående skole  725  Gran Vestoppland   BA, EL, HO, HASK, ID, MK, MDD, RM, SSR, PBY, ST, TIPHamar katedralskole  1192  Hamar  Hedmarken   DH, FBIE, EL, KDA, MK, IM, SSR, ST, TIPJønsberg videregående skole  210  Stange  Hedmarken   NA, PBY, TIPLena-Valle videregående skole  589  Østre Toten  Vestoppland   HO, HASK, ID, NA, ST, TIPLillehammer videregående skole  1038  Lillehammer  Sør-Gudbrandsdal   BA, DH, EL, FBIE, HO, IM, PBY, RM, SSR, ST, TIPNord-Gudbrandsdal vgs, avd. Dombås  32  Dovre Nord-Gudbrandsdal   STNord-Gudbrandsdal vgs, avd. Lom  100  Lom  Nord-Gudbrandsdal   BA, STNord-Gudbrandsdal vgs, avd. Otta  245  Sel  Nord-Gudbrandsdal  HO, ID, RM, SSR, PBY, ST, TIPNord-Østerdal videregående skole  386  Tynset  Nord-Østerdal   BA, EL, HO, ID, MDD, PBY, RM, ST, TIPRaufoss videregående skole  356  Vestre Toten  Vestoppland   AMB, EL, HO, PBY, RM, TIPRingsaker videregående skole  768  Ringsaker  Hedmarken   BA, EL, HO, HASK, PBY, SSR, ST, TIPSentrum videregående skole  558  Kongsvinger  Glåmdalen   FBIE, EL, HO, IM, KDA, MK, RM, TIPSkarnes videregående skole  186  Sør-Odal  Glåmdalen   BA, EL, FBIE, PBY, STSolør videregående skole  434  Våler, Åsnes  Glåmdalen   BA, EL, HO, NA, PBY, SS, ST, TIPStange videregående skole  417  Stange  Hedmarken   BA, ID, MDD, STStorhamar videregående skole  465  Hamar  Hedmarken   HO, HASK, ID, PBY, RMStorsteigen videregående skole  110  Alvdal  Nord-Østerdal   PBY, NATrysil videregående skole  215  Trysil  Sør-Østerdal   BA, HO, ID, STValdres videregående skole  407  Nord-Aurdal  Valdres   BA, EL, HO, ID, RM, ST, TIPVinstra videregående skole  340  Nord-Fron  Midt-Gudbrandsdal   BA, EL, HO, Landslinje for folkemusikk, MDD, PBY, ST, TIPØvrebyen videregående skole  329  Kongsvinger  Glåmdalen   ID, PBY, SSR, ST

Innlandet fylkeskommune vedtok i 2019 å følge nærskoleprinsippet basert på søkerens folkeregistrerte postnummer. Elevene styres til nærmeste skole med ønsket utdanningsprogram, eller til de nærmeste skolene så lenge differansen i reisetid ikke utgjør mer enn 10 minutter. Det er imidlertid gjort unntak for søkere fra Lillehammer og Gausdal, slik at det er mulig å søke på alle skolene i regionen selv om differansen i reisetid overstiger 10 minutter, av rekrutteringshensyn.

Landbruk
miniatyr|Typisk gårdslandskap med kornåkre i Østre Toten og resten av Mjøsregionen.
miniatyr|Utsikt over Sør-Fron i Midt-Gudbrandsdalen.
miniatyr|Gårdsbruk i Os i Nord-Østerdalen.

Landbruket spiller en viktig rolle i økonomien i Innlandet. Jord- og skogbruket bidro til sammen nærmere 4% til den totale verdiskapningen i fylket i 2021, hvilket var den høyeste prosentandelen blant fylkene i Norge på dette tidspunktet. I 4. kvartal i 2023 var 6 547 sysselsatt innen jordbruksnæringen, som utgjør rundt 3,5% av det totale antallet sysselsatte i fylket.

Ringsaker er Innlandets største landbrukskommune, og flere av fylkets kommuner ligger på topp i landet i kontekst av samlet jordbruksareal. Totalt areal i drift i Ringsaker er cirka 190 000 dekar, som gjør kommunen til den nest største i landet etter Indre Østfold kommune. Ringsaker er også den fjerde største korndyrkingskommunen i landet, og blant de kommunene med flest husdyr. I tillegg er Østre Toten blant Norges 10 største landbrukskommuner etter areal.

I områdene rundt Mjøsa og i Glåmdalen utgjør korndyrking en vesentlig del av landbruket. I øvrige deler av Innlandet består landbruket i betydelig grad av husdyrhold. Storfe er den desidert største gruppen blant husdyrene, men også sau og geit er relativt vanlig på gårder i øvre del av fylket. Svin er utbredt i enkelte områder, blant annet i Øyer, Skjåk og Solør, samt på Hedmarken. Fjørfehold er vanligst rundt Mjøsa.

Oversikten nedenfor viser samlet jordbruksareal og prosentandelen som blir brukt til korndyrking blant regionene i Innlandet og Østlandet som helhet (inklusivt Innlandet) per 2022.
+RegionTotalt jordbruksareal(km²)Korndyrkingsareal(km²)Andel brukt 
til korndyrking (%)GudbrandsdalenGlåmdalenVestopplandHedmarkenØsterdalenValdresInnlandetØstlandet

 Fotnoter 

 Referanser 

 Eksterne lenker 
 Innlandet fylkeskommune
 Innovasjon Norge Innlandet
 Regionale Forskningsfond Innlandet (RFFINNL)
 IKT Ressursforum Innlandet 
VRINN Immersive Learning Cluster 
HelseINN helseklynge 
 NHO Innlandet