Wernerian Natural History Society

Wernerian Natural History Society (12. januar 1808 – 16. april 1858), ofte forkortet som Wernerian Society, var et naturvitenskapelig selskap. Det var en avlegger av Royal Society of Edinburgh, og fra begynnelsen var det en elite organisasjon med fremtredende medlemmer

Det var oppkalt etter Abraham Gottlob Werner, en tysk geolog, skaperen av neptunisme, en teori hvor superposisjonsprinsippet er basert på opprinnelig havets tilbakegang hadde avsatt alle bergarter i jordskorpen.Scholarly Societies Project  , Wernerian Natural History Society. Hans hovedhypotese har siden vist seg feilaktig.Navigational Aids for the History of Science, Technology & the Environment , Records of the Wernerian Natural History Society, UK.

 Historie 
miniatyr|Robert Jameson, grunnlegger og president i Wernerian Society
Robert Jameson, kongelig professor i naturhistorie ved University of Edinburgh, var grunnlegger og første president i samfunnet. I 1800 tilbrakte han et år i et gruveakedimi i Freiberg, Sachsen, der han studerte under Werner. Foreningen ble stiftet 12. januar 1808, og det første møtet i samfunnet ble holdt 2. mars 1808.Sweet, Jessie M. The Wernerian Natural History Society in Edinburgh. Mellom 1811 og 1839 ble åtte bind  av Memoirs of the Wernerian Natural History Society skrevet. Mer enn tolv av Jamesons arbeider om geologi og mineralogi ble publisert i disse volumene, og han har også bidratt med noen på zoologi og botanikk. Bidragene etter 1839 ble publisert av Royal Society of Edinburgh. 

 Nedgang 
Det var ingen møter fra 1850 til 1856, som falt sammen med Jamesons sviktende helse. Det ble til slutt bestemt oppløst. Det ble endelig avviklet 16. april 1858.

 Bokstaver 
Medlemmer av Wernerian Society var berettiget til å bruke forkortelsen M.W.S. etter navnet. "Tilsvarende medlemmer", basert utenfor Edinburgh, brukes betegnelsen C. M. W. S.

 Kjente medlemmer 

 Grunnleggerne 
 Æresmedlemmer
 Abraham Gottlob Werner
 Sir Joseph Banks, President I Royal Society
 Richard Kirwan, President, Royal Irish Academy
 Bosatte medlemmer 
 Robert Jameson, F. R. S. Edin., Professor of Natural History, University of Edinburgh
 William Wright, M. D., F. R. S. S. (London og Edinburgh), A. L. S.
 Thomas Macknight, D. D., F. R. S. Edin.
 John Barclay, M. D., F. R. S. Edin., Foreleser i Anatomi
 Thomas Thomson, M. D., F. R. S. Edin.
 Col. Stewart Murray Fullerton (en.k.a. Manor)
 Charles Anderson, M. D., F. R. C. S. Edin., Kirurg, av Leith
 Patrick Walker, Esq., F. L. S.
 Patrick ' Neill, A. M., A. L. S. (Sekretær 1808-1849) National Library of Scotland: Scottish Book Trade Index .

 Andre medlemmer 
 John Hutton Balfour, Regius Keeper of the Royal Botanic Garden Edinburgh
 Sir Charles Bell, kirurg, anatomi, nevrolog og filosofiske teolog; autoritet på det menneskelige nervesystemet
 Robert Brown, botaniker og palaeobotanist, den første observatør av Brownske bevegelser
 William Bullock en engelsk reisende, naturalist og antikvariske.
 Edward Donovan Anglo-Irske forfatteren, natural history illustrator og zoolog.
 John Goodsir, anatomi, pioneer for cellebiologi
 Robert Graham, botaniker
 Robert Knox, kirurg, anatomi og zoolog, hvis karriere ble ødelagt av hans engasjement i Burke og Hare sak
 Kong Leopold av Belgia
 William Lochead, kirurg og leder av Saint Vincent Botaniske Hage
 William MacGillivray, naturalist og ornitolog som jobbet med Audubon
 Sir James McGrigor, lege, militære kirurg og botaniker som grunnla the Royal Army Medical Corps
 Joseph Mitchell, sivil ingeniør
 Samuel Mitchill, lege, naturalist og medlem av det amerikanske Representantenes hus og Senatet
 Friedrich Mohs, geolog og mineralogist som utviklet Mohs skala av fysiske hardhet
 Alexander Monro, tertius, kirurg og anatomi som lærte Darwin
 Sir William Parry, Arctic explorer
 Marc-Auguste Pictet, fysikeren og meteorologen
 James Cowles Prichard, kulturviter og lege
 William Scoresby, hvalfanger, Arctic explorer, og presten
 Robert Stevenson, fyr ingeniør
 Thomas Stewart Traill, lege, naturlig historiker og forsker på medisinsk embetseksamen
 James Watt, pioneer av den industrielle revolusjonen
 William Hyde Wollaston, fysiker, kjemiker og fysiolog som oppdaget Rhodium og Palladium

 Referanser 

Kategori:Vitenskap på 1800-tallet