John Eliassen Boere

John Eliassen Boere (1843–1917)Fødselsdato Ministerialbok for Stjørdalens prestegjeld; nr. 709A11, 1833-1844, s. 214; Statsarkivet i Trondheim / Digitalarkivet. Døpt 30. juni 1844 i Øvre Stjørdal.Dødsdato: Kolvereid sokneprestkontor, Ministerialbok nr. 1, 1903-1922, s. 158, Statsarkivet i Trondheim / Digitalarkivet. Begravet i Kolvereid 13. januar 1918John Eliassen; Folketelling 1910 for 1752 Kolvereid herred, DigitalarkivetJohn Eliassen; 
Folketelling 1891 for 1752 Kolvereid herred, Digitalarkivet var en sørsamisk reindriftssame, samepolitisk organisator og aktivist som bodde store deler av sitt liv i Kolvereid/Foldereid.Ved ulike kirkebokinnførsler i forbindelse med konfirmasjon, vigsel og barns dåp oppga han Kolvereid, Mjosundvatnet, Fesund, Grytbogen som fødested eller bosted. Fesund og Grytbogen er bygder på hhv sør- og nordsiden av fjordarmen Innerfolda. Foreldre var Elias Johnsen (1815-1908) og kona Sofie Magdalena (1816-1864), som i lang tid bodde ved Mjøsundvatnet.

Selv bruke ikke John Eliassen navnet Boere, da dette var et navn som ikke var kjent for han og hans slekt på den tiden, men hvor den grenen av slekten først ble kjent for hans etterkommerne i ettertid, ifølge artikkel i årbok for Namdalen. 

John Eliassen Boere var i 1908 med på å stifte Nordre Trondhjems Amts Lappeforening, han formulerte vedtektene og var foreningens første formann.  Sammen med Daniel Mortenson fra Røros/Elgå og Martin Jonassen fra Haltdalen utgjorde han en delegasjon som i 1908 dro til Oslo for å diskutere samenes sak med kong Haakon, statsminister Gunnar Knudsen og landbruksminister Foosnæs. Møtene skjedde 26. oktober 1908. Salvesen, Helge (1979). «Makt og avmakt i samisk historie. Politisk organisering blant sørsamane rundt hundreårsskiftet», i Årbok for Trøndelag 1979Jens A. Andersen. «Da namdalssamene møtte kongen og Nordre Trondhjems amts lappeforening ble stiftet». Årbok for Namdalen 1979Snorre Tørriseng. «John Eliassen Boere - ikke bare bjørnejeger». Ytri Halfa 2010 Han trakk seg som formann i lappeforeningen i 1910. 

Som innsender av leserbrev til avisen Waren Sardne i 1910 var John en av de første som skrev sørsamisk, fonetisk og uten støtte i noe etablert skriftspråk.Åke Jünge. «Avodiepu : eit sørsamisk skriftstykke frå 1910 : litt samisk lokalhistorie frå Trøndelag». Årbok for Nord-Trøndelag 2003Åke Jünge. Sørsamar - ein minoritet i den samiske minoriteten ; Høgskoleavisa, nr 16, 2003  Han meldte seg og sin familie ut av statskirka i 1891, og meldte seg inn i adventistmenigheten.

Han var også kjent som jaktlos og bjørnejeger. Snorre Tørriseng. «På bjørnetreff i Folla». Ytri Halfa 2010. Referat fra oldebarnet Ingvald Jåmas fortelling om bjørnejakt. Det sies at han skjøt 49 bjørner alene og jaktet 120 bjørner sammen med andre jegere. Han var jaktlos for utenlandske jegere, og skal ha behersket både engelsk og tysk, og i alt 6 språk.P. Jæger-Leirvik. «Bjørnejegeren og språkmannen John Eliassen». Årbok for Namdalen 1962Sveinung Leirvik. «Sameførar og bjørnejeger med sjeldne språkevner : om John Eliassen Boere». Åarjel-saemieh = Samer i sør; Nr. 5 (1995) - I nevekamp med bjørn; NRK, 15.7.2010.

En bauta til minne om ham ble reist på Foldereid i 1965.«John Eliassen Boeres bauta i Foldereid blir avduket neste søndag». Trønder-Avisa, 25.8.1965 Etterkommere etter John er fremdeles reindriftssamer i Nord-Trøndelag. Oldebarnet Ingvald Jåma (1935–2016) ble tildelt Kongens fortjenstmedalje i 2011.Til minne om Ingvald Jåma ; Snåsanytt, 25.2.2016 Oldebarnet Arvid Jåma og tippoldebarnet John Kristian Jåma er også reineiere i Fosen reinbeitedistrikt.Vindmølle på Storheia; NRK Midtnytt, 22.8.2016 John Kristian Jåmas datter Maja Kristine Jåma ble medlem av Sametinget og Sametingsrådet i 2021.

 Referanser 

Kategori:Sørsamene
Kategori:Personer fra Nærøy kommune