Bondekommunalisme

Bondekommunalisme er et begrep laget i moderne tid for å beskrive lokalsamfunn og lokalstyring i Norge fra senmiddelalderen og opp til moderne tid. Uttrykket kan defineres som samhandling i lokalsamfunnet for å løse offentlige oppgaver.Norgeshistorie.no, Hans Jacob Orning, «Bondekommunalisme». Hentet 1. des. 2016 fra http://www.norgeshistorie.no/senmiddelalder/mennesker/1002-bondekommunalisme.html. Mange har ment at senmiddelalderen var en forfallstid der kongedømmet mistet kontroll lokalt og bøndene igjen tok i bruk bygdetingene. Syslene og sysselmennene ble etterhvert erstattet av len og lensherrer, noe som i noen grad gjorde kongen og kongens tjenestemenn fjernere for bøndene enn tidligere. Kongemakt og kirke var likevel til stede overalt i Norge, men deres nærvær bygde i stor grad på samarbeid med lokalsamfunnet. 

Historiker Steinar Imsen har kalt det norske riket i senmiddelalderen for en «bondestat». Bøndene foretrakk å løse flest mulig oppgaver lokalt. Dette gjaldt først og fremst rettsstell og forsvar, både mot opprører i lokalsammfunnet og mot angrep utenfra. Formelt hadde kongens sysselmann og lagmann ansvaret for dette, men disse satt i byene. Lensmenn og lagrettemenn ble derfor utpekt blant bøndene for hevde deres interesser lokalt. Andre oppgaver som ble løst lokalt var veihold, budstikke, eiendoms­trans­aksjoner og forvaltning av fattigkassen (som en fjerdepart av tienden gikk til). Ved konflikter foretrakk bøndene privat forlik og kompromiss fremfor rettssak.Norgeshistorie.no, Hans Jacob Orning, «Bondekommunalisme». Hentet 1. des. 2016 fra http://www.norgeshistorie.no/senmiddelalder/mennesker/1002-bondekommunalisme.html. 

At bøndene gjorde opp seg i mellom ble mislikt av kongen, som da gikk glipp av inntekter fra bøter. I dag ser man gjerne på slike private forlik som korrupsjon. Men for bøndene var dette ikke bare en billigere måte å løse saker på, det var også en løsning som ivaretok begge parters interesse. Bøndene skulle tross alt leve videre sammen i samme bygd etter konflikten. Et privat forlik gjorde dette enklere, og bøndene foretrakk derfor å ordne opp selv. Det var ikke før mot slutten av 1600-tallet at kongemakten for alvor slo ned på den lokale konfliktløsningskulturen. Først etter det kan vi med rimelighet snakke om private forlik som «korrupsjon».Norgeshistorie.no, Hans Jacob Orning, «Da Norge ble korrupt». Hentet 1. des. 2016 fra http://www.norgeshistorie.no/senmiddelalder/artikler/1014-da-norge-ble-korrupt.html.

 Referanser 

 Eksterne lenker 
 Steinar Imsen: Norsk bondekommunalisme : fra Magnus Lagabøte til Kristian Kvart. 1 : Middelalderen, Trondheim 1990
 Bondekommunalisme, artikkel hos Norgeshistorie.no
 Bondereisning, artikkel hos Store norske leksikon

Kategori:Norges historie
Kategori:Middelalderen i Norge
Kategori:Bønder