Polynja

En polynja (låneord fra russisk полынья polynja) er et stort isfritt hull i sjøisdekket eller drivisen i polare strøk.W.J. Stringer and J.E. Groves. 1991. Extent of Polynyas in the Bering and Chukchi Seas  Noen polynjaer fryser til relativt raskt, mens andre kan vare i flere måneder. Tidligere har enkelte polynjaer, som polynjaen i Weddellhavet (1974–1976) vart over flere vintere.Weddell Polynya, NASA, 1999 Denne dukket for øvrig opp igjen i 2016 og 2017.

Ordet polynja er et lånord fra russisk «полынья» (polynja), og betyr «naturlig ishull». Ordet ble tatt i bruk av polfarere på 1800-tallet for å beskrive deler av sjøen som kunne navigeres.Sherard Osborn, Peter Wells and A. Petermann. 1866. Proceedings of the Royal Geographical Society of London, Vol 12 no 2 1867–1868 pp 92–113 On the Exploration of the North Polar Regionpolynya, Merriam Webster Dictionary Det brukes i dag hovedsakelig som et geografisk uttrykk for å beskrive et område med vann omgitt av sjøis.

 Dannelse 
Polynjaer kan dannes gjennom to hovedprosesser: gjennom konveksjon av varmt vann til overflaten, eller ved at katabatiske vinder eller havstrømmer tvinger drivisen bort fra land.

 Ved smelting 
Polynjaer kan oppstå termodynamisk, ved at oppstrømning fører til at overflatevannet holdes på eller over frysepunktet. Dette reduserer produksjonen av is eller kan stoppe den helt. Polynjaer dannet ved smelting på grunn av vertikaltransport av varmere vann kan holde seg opptil flere måneder.

 Ved vind eller havstrømmer 
Katabatiske vinder eller havstrømmer kan blåse eller drive isen vekk fra en kystlinje eller landfast is. Områder der slike polynjaer dannes har ofte høy produksjon av is og disse polynjaene fryser gjerne til relativt raskt.

 Økologi 
I området mellom Grønland og Canada dannes det en polynja i den nordlige Baffinbukta på samme sted og samme tidspunkt årlig. Siden livet kan tilpasse seg denne regelmessigheten, gjør denne typen polynjaer det mulig å overvintre for flere marine pattedyr som hvalross, narhval og hvithval. Om våren kan plankton blomstre svært tidlig, noe som igjen gir næring til istorsk som spiller en viktig rolle i økosystemet. Det samme habitatet er et viktig næringsområde for millioner av sjøfugler, blant annet anslagsvis to tredjedeler av verdens bestand av alkekonger og polarlomvier.Gaston, A.J. 2002. Results of monitoring Thick-billed Murre populations in the eastern Canadian Arctic 1976-2000. Pp. 13-33. Canadian Wildlife Service, Occ. Paper 106.Bâcle, J. 2000. The physical oceanography of waters under the North Water Polynya. McGill University.

Polynjaer i McMurdo-sundet i Antarktis gir pingviner isfrie områder der de kan få næring, så de er viktige for levedyktigheten til pingvinkolonien i Cape Royds.

 Referanser 

 Eksterne lenker 


Kategori:Vannmasser
Kategori:Glasiologi
Kategori:Polhavet
Kategori:Sørishavet
Kategori:Isformasjoner i Antarktis
Kategori:Russiske ord og uttrykk