Vanse prestegard

For tettstedet Vanse, se Vanse

Vanse prestegard, eller Prestegard, er et geografisk område på Lista-halvøya i Farsund kommune i Agder. Området utgjør deler av tettstedet Vanse og har postnummer 4560. Vanse er det gamle navnet, men da garden i kristen tid har vært kirkested og prestegard og gitt navn til både sokn og prestegjeld, har det vært vanlig å bruke Vanse prestegard – eller bare Prestegard. Området har også gitt navn til tettstedet Vanse.

Den største tettbebyggelsen ligger i boligfeltet på Minde. Det ligger også tettbebyggelse på Hetland ved Vanse skole og sør ved Lunderhaug og Vanse sentrum.

 Matrikkel 
Vanse prestegard er en matrikkelgård med gårdsnummer 103. En matrikkelgård er en geografisk enhet som i matrikkelen har felles gårdsnummer, forkortet gnr. En matrikkelgård betegner derfor ikke en spesiell type gårdsbruk, men er å betrakte som en teknisk betegnelse.  De tettbygde områdene, på Vanse prestegard og på de åtte nærliggende matrikkelgårdene, utgjør tettstedet Vanse. Navnet på de andre matrikkelgårdene er:
 Hananger, gårdsnummer 16. Grenser ikke til Vanse prestegard.
 Rødland, gårdsnummer 19. Grenser ikke til Vanse prestegard.
 Høyland, gårdsnummer 20. Grenser ikke til Vanse prestegard.
 BryneBryne; sestedsnavn.no, gårdsnummer 21. Vanse prestegard grenser til Bryne i sør. Skiftet går langs Brynebekken.
 Austre Vatne, gårdsnummer 22. Grenser ikke til Vanse prestegard.
 Nedre Skeime, gårdsnummer 25. Vanse prestegard grenser til Nedre Skeime i sør. Skiftet går langs Voilebekken.
 Øvre Skeime, gårdsnummer 26. Vanse prestegard grenser til Øvre Skeime i vest ved Brastadvannet.
 Knivsland, gårdsnummer 104. Vanse prestegard grenser til Knivsland i øst. Skiftet går fra Åmdalsbekken ved Prestvannet og nord mot Snarefjellet.
miniatyr|410x410px|Vanse sentrum: Vanse prestegard, Bryne og Nedre Skeime.

 Etymologi 
miniatyr|290x290px|Vanse kirke
Eldste kjente skrivemåte er Vanesyn, først dokumentert i et diplom fra 1311. Navnet kan opprinnelig ha vært et vin-navn. Professor Magnus Olsen mener navnet er satt sammen av tre deler: Gammelnosk vana (gud) + vés (helligdom) + vin (eng).  Engen ved Vanernes Helligdom.

 Historie 
På den tiden da kristendommen var i ferd med å etablere seg, var det vanlig å bygge kirker på gamle hov – offerplasser for de gamle gudene, som en motvekt til disse. Det er da naturlig å tenke at her på dette stedet hvor kirka ligger, var det i norrøn tid et gudehov, hvor datidens mennesker tilba og ofret til sine guder.

Constatius Flood – en kjent historiker, antyder at Vanse kirke kan ha blitt bygget allerede i 1037, men det finnes ikke kilder som bekrefter dette. Men det er stor sannsynlighet for at kirka ble bygget før år 1100. Den første presten som er omtalt i Vanse er Sira Eirik,1285.

Som mange andre steder, ble bygden oppkalt etter kirkestedet. Selv om Vanse var bygdesentrum, var det forholdsvis lite bebyggelse. De gamle husmannsplassene lå spredt over et stort område. Folketallet holdt seg i overkant av hundre fra folketellingen 1845 og fram til 1900. Men i 1930 var det 153 og i 1960, 230. I påfølgende tiår ble Vanse og tilgrensede områder av Bryne og Skeime et tettsted. Vanse ble navn på tettstedet, uavhengig av de gamle gårdsgrensene. 
miniatyr|290x290px|Vanse prestegard med Vanse kirke og Vanse skole.

 Referanser 

 Litteratur 
 Abraham Theodor Berge, Lista : en bygdebok, Tønsberg 1926
 Kåre Rudjord: Listaboka II - gard og folk, Farsund 1981
 Njål Vere: Listamålet : grammatikk, ordbok, stadnamn og folkeminne. 3, Vanse 1995

 Eksterne lenker 
 Vanse prestegard på norgeskart.no
 Kart fra Statistisk sentralbyrå
 Vanse kirkes historie 

Kategori:Gårder i Farsund
Kategori:Prestegårder i Norge