Donald Trumps første regjering

mini
Donald Trumps første regjering var USAs føderale regjering under landets 45. president, Donald Trump. Han tiltrådte 20. januar 2017 og etterfulgte Barack Obamas regjering (2009–2017). Regjeringen avgikk 20. januar 2021, og ble etterfulgt av Joe Bidens regjering (2021–2025).

 Politikk 
mini|Trump tas i ed som USAs 45. president
I løpet av den første uka undertegnet presidenten seks presidentordrer som blant annet inkluderte utmeldelse fra Parisavtalen, påbegynnelsen av Dakota Access Pipeline og en forsterking av grensekontroll, samt oppstart av planlegging av en grensemur langs USAs sørlige grense mot Mexico. Han varslet også at han tidlig ville omgjøre den nåværende helsereformen (PPACA, «ObamaCare») og at han ville begynne en storstilt utbygging av veier, flyplasser og havner. Splittelse innad i Det republikanske parti samt sammensetningen i Kongressen gjorde disse vedtakene vanskelig å gjennomføre på kort tid. Trumps største gjennomslag kom tidlig der som statsrådene selv kunne gjøre endringene (uten Kongressens samtykke), eller der presidenten alene kunne fjerne enkeltstående reguleringer. I desember 2017 lyktes derimot Trump i å samle partiet i Kongressen til og samle seg om en ny skattereform. Den nye omfattende skattereformen («Tax Cuts and Jobs Act») reduserte blant annet selskapsskatten fra 35% til 21%.  Personskatten ble også noe redusert.

 Protestmarsjen i Charlottesville 
miniatyr|Utklipp fra pressekonferanse i New Jersey, hvor Trump tok avstand fra «begge sider» under protestmarsjen i Charlottesville 12. august 2017.
12. august 2017 ble det arrangert en protestmarsj i Charlottesville, Virginia av høyreekstreme grupper i USA. De motsatte seg fjerningen av statuen viet sørstatsgeneralen Robert E. Lee. Marsjen ble kalt Unite the Right rally, og tiltrakk seg mange fraksjoner innenfor den ytterligående høyresiden, som alt-right, nynazister og Identitærbevegelsen. I løpet av marsjen kjørte et medlem av alt-right inn i en gruppe motdemonstranter, og drepte den anti-rasistiske aktivisten Heather Heyer. Trumps respons på opptøyene under en pressekonferanse på hans golfklubb 12. august 2017 mottok sterk kritikk, i og med at han tok avstand fra vold «på mange sider».

På en pressekonferanse i Trump Tower 14. august fremholdt han at det var «very fine people on both sides». Han presiserte at han ikke mente ny-nazister og hvite nasjonalister, som burde fordømmes.

 Utenrikspolitikk 
Utenrikspolitisk sto Trump-regjeringen blant annet for uttrekking av amerikanske soldater fra Syria, tre møter med Nord-Koreas leder Kim Jong-un som kan ha gitt noe avspenning, men uten synlige resultater for atomnedrustning, og en begynnende fase på noe som ligner handleskrig med Kina. Han trakk tidlig i perioden USA ut av Parisavtalen for reduksjon av klimagassutslipp. Nedrustningsavtaler med Russland har blitt avsluttet, blant annet Avtalen om det åpne luftrom (Open Skies-avtalen). Han har presset NATO-allierte til å øke forsvarsbudsjettet til 2% av BNP, USA selv bruker 4%.  

På et arrangement i Sør-Carolina i februar 2024  uttalte Trump at han ikke ville forsvare NATO-land som ikke brukte 2% av nasjonalbudsjettet på forsvar. Han sa han ville oppfordre Russland til å gjøre hva de ville med de som ikke betalte. Eirik Løkke i Civita uttalte at «Det er ikke Russlands president Putin eller Kinas president Xi Jinping som er den største trusselen mot den vestlige sivilisasjonen siden andre verdenskrig. Det er Donald Trump.»  

USAs ambassade i Israel ble flyttet fra Tel Aviv, der de fleste land har sine ambassader, til Jerusalem etter det israelske regimets ønske. Dette var omstridt fordi FN og de fleste land, inkludert Norge, anser Øst-Jerusalem som okkupert og annektert område. Trump forsøkte å påvirke andre land til å flytte sine ambassader. 

I 2018 kritiserte han Tyskland for å bli avhengige av energileveranser fra Russland. Trump fremholdt at USA var fast bestemt på å opprettholde uavhengighet fra ekspanderende fremmede makter. Kritikken av Tyskland fremkom under et NATO-møte i juli og under FNs generalforsamling i september, og var knyttet til blant annet gassledningen Nord Stream 2. 

 Kjøp av Grønland 
To uker i forkant av at Trump etter planen skulle besøke Danmark i september 2019 på invitasjon av dronning Margrethe, kunne amerikanske medier avsløre hans interesse for å kjøpe Grønland. Både Danmarks statsminister Mette Frederiksen og Grønlands landsstyreformann Kim Kielsen stilte seg avvisende til et eventuelt tilbud. Frederiksen kalte det absurd at Trump vurderte forsøke kjøpe Grønland fra Danmark, og sa klart fra at Grønland ikke er til salgs og at Grønland er grønlandsk, ikke dansk. Samtidig som Trump offentlig bekreftet sin interesse for å kjøpe Grønland, reagerte han med å avlyse besøket til Danmark og kunngjøre seg krenket over den danske statsministerens respons som han kalte vemmelig. I dagene som fulgte gikk Trump til verbale angrep på Danmark. Deriblant kritiserte han Danmark for ikke å oppfylle forpliktelsen om bruk av 2 prosent av brutto nasjonalprodukt på militære formål, før han gjorde helomvending etter å ha hatt en samtale med Frederiksen.

 Utnevning av dommere 
Trump utnevnte over 200 dommere i det føderale rettsvesenet i løpet av sin presidentperiode, derav de tre høyesterettsdommere Neil Gorsuch, Brett Kavanaugh og Amy Coney Barrett. Neil Gorsuch ble utnevnt like etter Trumps innsetting i 2017. Embetet hadde da stått ubesatt etter Antonin Scalias død i februar 2016. President Obama nominerte Merrick Garland, men Senatet med republikaneren Mitch McConnell i spissen nektet å behandle saken. Amy Coney Barrett ble utnevnt kort tid før presidentvalget i 2020, etter at Ruth Bader Ginsburg døde i september 2020. De tre utnevnelsene førte Høyesterett i en konservativ retning: Seks av dommerne var nå utnevnt av presidenter fra Det republikanske partiet, mens tre var utnevnt av presidenter fra Demokratene.

At antall dommere Trump utnevnte ble så høyt som 200, henger sammen med at det var 105 ledige embeter da Trump tiltrådte, da Senatet i perioden 2011–2016 bare godkjente 28 % av de dommerne Obama nominerte.

 Riksrett 

Leder av Representantenes hus Nancy Pelosi kunngjorde 24. september 2019 at kammeret kom til å innlede undersøkelser med sikte på en riksrettstiltale mot Trump, for påståtte brudd på embedseden og forsøk på å forlede en fremmed nasjon for å sverte en politisk motstander, presidentkandidat Joe Biden.
Den 18. desember 2019 besluttet Representantenes hus å tiltale Trump på to punkter. Tiltaleskriftet anklaget Trump for i strid med grunnloven å ha presset ukrainske myndigheter til å iverksette etterforskning mot Hunter Biden for sin egen politiske vinning og for å ha hindret Kongressen i å utøve sin kontrollfunksjon. Avstemningen fulgte i store trekk partilinjene, der demokratene stemte for og republikanerne mot tiltalen.

Hovedforhandlingene ble holdt i Senatet fra 16. januar til 5. februar 2020, og ble i samsvar med USAs grunnlov ledet av justitiarius John Roberts i USAs høyesterett. Avstemningen om skyldspørsmålet fant sted 5. februar 2020, i to runder. I spørsmålet om maktmisbruk stemte 52 senatorer for at Trump ikke var skyldig, mens et mindretall på 48 mente han var skyldig.  Den andre avstemningsrunen dreide seg om Trump har hindret Kongressen i sitt arbeid. Her stemte 53 senatorer for frifinnelse, mens 47 mente han var skyldig. Da ingen av tiltalepunktene oppnådde to tredels flertall, slo høyesterettsjustitiarius Roberts fast at Trump var frifunnet.

Samtlige senatorer fra det demokratiske partiet stemte for å fradømme Trump hans embete. Senator Mitt Romney stemte i spørsmålet om maktmisbruk som den eneste republikanske senator for å fradømme Trump hans embete. I spørsmålet om Trump hadde obstruert kongressens arbeid, stemte Romney med republikanerne, slik at avstemningsresultatet fulgte de partipolitiske skillelinjene.

 John Boltons bok 
Sommeren 2020 ga John Bolton, tidligere nasjonal sikkerhetsrådgiver for Trump, ut boken The Room Where it Happened. Boken solgte  eksemplarer den første uken og var så langt den bestselgende boken om Trumps presidentperiode.https://eu.usatoday.com/story/entertainment/books/2020/07/01/john-boltons-book-hits-no-1-usa-today-best-sellers-list/5355323002/ Før utgivelsen ble boken undersøkt for graderte opplysninger og Trump forsøkte å stanse utgivelsen. Ifølge Bolton forsøkte Trump å få hjelp av blant andre Kinas leder Xi Jinping til å bli gjenvalgt og Trump skal under et møte ha støttet bruk av interneringsleirer for uighurer i Xinjiang. Trump fremstilles i boken som kunnskapsløs blant annet skal han ikke ha vært klar over at Storbritannia har atomvåpen. Bolton avslo å vitne i riksrettsprosessen. Bolton var kjent for å ta grundige, løpende notater mens han arbeidet i det hvite hus.National security chastiser. The Economist, 20. juni 2020, s. 34. Bolton beskriver Trump som hevngjerrig også mot avdøde som John McCain. The Guardian beskriver boken som den politisk mest skadelige for Trump. Ifølge The New York Times er Bolton uklar om faktagrunnlaget for riksrettssaken mot Trump.

 Covid-19 
mini|Donald Trump med munnbind på vei til presidentens helikopter for å bli flydd til Walter Reed National Military Medical Center for Covid-19-behandling 2. oktober 2020. Foto: Det hvite hus
I desember 2019 ble et nytt koronavirus oppdaget i Wuhan i Kina, som skapte en pandemi i 2020. Trump sa i februar 2020 i et intervju med journalisten Bob Woodward at COVID-19 var en dødelig og vanskelig sykdom fordi den smittet via luft, men samtidig sa han offentlig at viruset ikke var farligere enn influensa. I januar og februar fokuserte Trump på de økonomiske og politiske konsekvensene av pandemien, og da aksjemarkedene falt i midten av mars hevdet Trump at en vaksine snart ville komme. En studie fra Cornell University viste at Trump var den viktigste kilden til feilinformasjon i starten av pandemien.

Trump opprettet 29. januar en egen arbeidsgruppe for COVID-19, og 26. februar overtok Mike Pence lederrollen for denne gruppen. 31. januar innførte administrasjonen begrensninger på reiser til Kina. 13. mars innførte Trump-administrasjonen reiserestriksjoner for store deler av Europa og erklærte nasjonal nødssituasjon.

I begynnelsen av april holdt president Trump daglige pressekonferanser, men fra midten av april sluttet mange medier å dekke disse. Kort tid etter at Trump nevnte muligheten for å injisere blekemiddel opphørte de daglige pressekonferansene med presidenten. I mai foreslo Trump å fase ut COVID-19 arbeidsgruppen til fordel for en gruppe som fokuserte på gjenåpning av økonomien, men arbeidsgruppen fortsatte, om enn med mindre hyppige møter.

Anbefalinger om å bruke munnbind mot smitte kom i april 2020, men Trump antydet at å gå med maske var et politisk uttrykk mot ham. I juli 2020 bekjentgjorde Trump at USA ville trekke seg ut av WHO fra juli 2021.

Trump uttalte 2. oktober at han hadde testet positivt på SARS-CoV-2, og han ble innlagt på sykehus for behandling. 12. oktober testet han negativt igjen og gjenopptok valgkampen mot Joe Biden.

 Føderale henrettelser 
I perioden 1963–2019 hadde tre personer blitt henrettet for føderale forbrytelser etter føderal lovgivning, alle i president George W. Bushs første presidentperiode. En av dem var bomberen fra Oklahoma City, Timothy McVeigh. Fra 14. juli 2020 til 16. januar 2021 ble 13 personer henrettet for føderale forbrytelser. Fra presidentvalget i 2020 og ut Trumps presidentperiode ble seks personer henrettet for føderale forbrytelser. Det var første gang siden Grover Cleveland var president i 1889 at det ble foretatt føderale henrettelser i perioden fra presidentvalget og til den avgående presidenten forlot embetet – det som kalles lame duck-perioden.Trump administration carries out 13th and final execution. AP. Besøkt 17. januar 2021.Trump bryter 132 år lang tradisjon - henretter folk bare dager før Biden overtar. ''Nettavisen. Besøkt 17. januar 2020.

 Verbale angrep på «The Squad» 
Etter verbale angrep på demokratene Rashida Tlaib, Ilhan Omar, Alexandria Ocasio-Cortez og Ayanna Pressley (omtalt som «The Squad») i juli 2019 ble Trump kritisert for rasisme. Trump oppfordret dem til å «dra hjem» til landet de kom fra (Omar kom til USA som barn, de andre er født i landet) og hevdet at de fire «var ute av stand til å elske landet vårt». Med 240 mot 187 stemmer vedtok Representantenes hus en resolusjon som fordømte Trumps uttalelser som rasistiske. Fire republikanere stemte for resolusjonen. I august 2019 presset Trump Israel til ikke å slippe Rashida Tlaib and Ilhan Omar inn i landet. Trump uttalte at Tlaib og Omar hater Israel og det jødiske folk.

 Stormingen av kongressbygningen 
mini|Trumptilhenger klar til å demonstrere i Washongton, D.C. 6. januar 2021. Plakaten siterer Trumps udokumenterte påstand om massivt valgfusk. 

Trump, som fortsatt fornektet fakta når det gjaldt utfallet av presidentvalget og framholdt at valget var «stjålet» og at han var den egentlige vinner, ba sine tilhengere komme til Washington, D.C. 6. januar. Denne datoen skulle begge kamre i Kongressen samles for å godkjenne avstemningen fra valgmannskollegiet etter presidentvalget.Trump Summoned Supporters to 'Wild' Protest, and Told Them to Fight. They Did. U.S. News & World Report. Besøkt 7. januar 2021.

Flere tusen Trump-tilhengere samlet seg, og Trump holdt en tale for dem om formiddagen 6. januar. Trump-tilhengerne gikk opp Pennsylvania Avenue mot kongressbygningen, og noen trengte seg inn i bygningen. Kongressen måtte avbryte sitt møte. En av demonstrantene ble skutt, og tre andre døde også, av det som ble oppgitt å være medisinske årsaker. Trump publiserte en video på Twitter der han ba folk må komme seg hjem, mens han fortsatte å hevde at valget var «stjålet». Nærmere sytti demonstranter ble arrestert etter hendelsen. En politimann døde også av skadene. Kongressen fortsatte sitt møte etter at bygningen var ryddet og gjorde det formelle vedtak om at Joe Biden hadde vunnet presidentvalget. Åtte republikanske senatorer og mange representanter i Huset stemte imot fordi de støttet Trumps påstander om at valget var «stjålet». Flere senatorer som tidligere hadde sagt de ville støtte Trump, endret mening etter hendelsen. En av dem, Sør-Carolinas Lindsey Graham, som hadde vært Trumps lojale støttespiller, uttalte at «nok er nok».Lindsey Graham says ‘enough is enough,’ tells Trump ‘hell of a ride’ is over. Independent. Besøkt 8. januar 2021.

Trump ble utestengt fra Facebook og Twitter og flere andre sosiale medier etter stormingen av kongressbygningen.Angrepet på Kongressen: Tidslinja: Dette skjedde. Dagbladet. Besøkt 8. januar 2020. Trump ble sterkt kritisert for sin handlemåte både innad i USA og internasjonalt. Dagen etter, 8. januar 2021, aksepterte Trump at han hadde tapt presidentvalget, og han forsikret at det ville bli en ordnet overgang til det nye presidentskapet den 20. januar.USA: Trump Admits Defeat After Congress Certifies Biden’s Victory. africanews. Besøkt 8. januar 2021.

Andre riksrettstiltale

Representantenes hus vedtok 13. januar å innlede riksrett mot Trump blant annet på bakgrunn av stormingen av Kongressbygget en uke tidligere. Tiltalen gjelder «inciting an insurrection» (voldelig opprør). Vedtaket ble gjort med 232 mot 197 stemmer. Liz Cheney og 9 andre republikanere stemte sammen med demokratene for vedtaket. Cheney er datter av tidligere visepresident Dick Cheney og den tredje mektigste republikaneren i representantenes hus. Liz Cheney uttalte at Trump er ansvarlig for angrepet ved å samle demonstrantene og oppildne dem til å angripe kongressen. Fire republikanere unnlot å være tilstede ved avstemningen. Flere republikanere sa i sine innlegg at Trump var ansvarlig men at det var uklokt med riksrett og gikk istedet inn for gransking og formell kritikk av presidenten. Dette er første gang en amerikansk president har fått en andre riksrettstiltale mot seg. Senatet fungerer som domstol og saken kommer opp etter innsettelsen av Biden når senatet samles. Dersom Trump blir dømt kan han nektes å stille til valg på nytt.https://www.aftenposten.no/verden/i/2d925x/trump-er-blitt-stilt-for-riksrett-for-andre-gang-naa-rettes-alle-oeyne

Oppslutningen om Trump var på 29 % ifølge tall offentliggjort 15. januar 2021, blant republikanske velgere var oppslutningen 60 %. Samtidig sa 68 % av de spurte at de var misfornøyd med Trump.

Vurderinger
Ekspertvurdering blant amerikanske historikere på området konkluderer som regel med Franklin D. Roosevelt, George Washington og Abraham Lincoln blant de mest vellykkede og kompetente. Andrew Johnson, Warren G. Harding og James Buchanan rangeres som regel nær bunnen av listen og i en vurdering i 2017 og 2018 kom Trump nederst på listen sammen med disse tre.Thies, C. F. (2014). Ranking the presidents: Scholars versus the people. Academic Questions, 27(1), 79-93. DOI 10.1007/s12129-014-9410-y Det er 95 % sammenfall mellom ekspertvurderinger gjort av konservative og av liberale historikere.

En meningsmåling utført av Fox News mot slutten av Trumps embedstid viste at 42 % av velgerne mente at Trump ville bli husket som den verste presidenten noen gang, mens 22 % mente han ville bli husket som en av de største. Til sammenligning mente 17 % at Obama ville bli husket som en av verste.

 Regjeringsmedlemmer 
 Visepresident og ministre 
 Departement  Navn Departement  Navn 75x75pk 
—  
Visepresident   border|148x148pk  

Mike Pence    75x75pk 
— 
Utenriksminister border|129x129pk  
Mike Pompeo   75x75pk 
— 
Finansminister 
Steven Mnuchin 75x75pk—Forsvarsminister border|125x125pkMark Esper  75x75pk—Justisminister border|125x125pkWilliam Barr  75x75pk—Innenriksminister border|125x125pkDavid Bernhardt 75x75pk—
Jordbruksminister border|157x157pk

Sonny Perdue 75x75pk 
— 
Handelsminister 
Wilbur Ross   75x75pk 
— 
Arbeidsminister border|131x131pk  
Eugene Scalia  75x75pk 
— 
Helse- og omsorgsminister border|142x142pk   
Alex Azar  70x70pk 
— 
Bolig- og byutviklingsminister  
  135x135pk  
Ben Carson   73x73pk 
— 
Transportminister  

Elaine Chao   75x75pk 
— 
Energiminster border|140x140pk Dan Brouillette

| style="background:linen;" | 75x75pk 
— 
Utdanningsminister 

| style="background:linen;" | border|128x128pk  Betsy DeVos  

|-
| style="background:linen;" | 75x75pk 
— Krigsveteranminister 
| style="background:linen;" | border|125x125pk Robert Wilkie  
| style="background:linen;" |75x75pk 
Sikkerhetsminister
| style="background:linen;" | border|125x125pkChad Wolf|-
| colspan="4" style="text-align:left" |

 Ministernivå-poster 

|-
| style="background:linen;" | 75x75pk—Stabssjef i Det hvite hus
| style="background:linen;" | border|125x125pkMark Meadows| style="background:linen;" | 75x75pk—Ambassadør til De forente nasjoner
| style="background:linen;" | border|125x125pkKelly Craft|-
| style="background:linen;" | 75x75pk 
— 
Direktør i Environmental Protection Agency
| style="background:linen;" | border|125x125pkAndrew Wheeler| style="background:linen;" | 75x75pk—
Handelsrepresentant
| style="background:linen;" | border|124x124pk  Robert Lighthizer  

|-
| style="background:linen;" | 75x75pk 
— 
Direktør i Office of Management and Budget
| style="background:linen;" | border|124x124pk  Russell Vought| style="background:linen;" |75x75pk 
— 
USAs nasjonale etterretningsdirektør
| style="background:linen;" | border|124x124pk  John Ratcliffe|-
| style="background:linen;" | 75x75pk 
— 
Administrator i 
Small Business Administration  

| style="background:linen;" | border|129x129pk  Jovita Carranza  

| style="background:linen;" |75x75pk 
— Direktør i Central Intelligence Agency

| style="background:linen;" | border|133x133pk   Gina Haspel'''  

 Se også 
 Donald Trumps andre regjering (fra 2025)

Referanser

 Eksterne lenker 



Trump1Regjering
Kategori:Etableringer i 2017
Kategori:2017 i USA
Kategori:Politikk i 2017
Kategori:Opphør i 2021