Reisen til de vestre regioner under det store Tangdynastiet

Reisen til de vestre regioner under det store Tángdynastiet (tradisjonell kinesisk: 大唐西域記, forenklet kinesisk: 大唐西域记, pinyin: dà táng xīyù jì, Wade-Giles: A T'ang Hsi-yü Chi, koreansk: dae dang seo yeok gi, hangul: 대당서역기, japansk (katakana): だいとうせいいきき, rōmaji: Daitō Saiiki-ki) er en reiseskildring av den kinesiske buddhistmunken Xuánzàng (玄奘, 602–664). Boken beskriver hans inntrykk fra sin 19-år lange reise fra Chang'an i det sentrale Kina til de såkalte «vestlige regioner» som omtales av kinesiske historiografer. Han reiste langs silkeveien i det som nå er Xinjiang, såvel som i naboområdene i Sentral-Asia og det sørlige Kina, og videre til India og Sri Lanka.

Boken ble satt sammen i 646 etter forespørsel fra keiser Tàizōng av Táng, og beskrev de reisene som ble foretatt mellom 626 og april 645. Biànjī, som var en medreisende disippel av Xuánzàng, brukte mer enn et år på å redigere boken på Hóng-fǘ klosteret (弘福寺) etter diktat fra Xuánzàng.

Bokverket består av 134 kapitler fordelt på 12 bokruller og har mer enn 120 000 kinesiske tegn eller ord. Fra og med 652 ble teksten oppbevart i den store villgåspagoden i Chang'an, sammen med buddhistiske sūtraer som Xuánzàng hadde oversatt. Teksten er en del av den kinesiske buddhistiske kanon i forskjellige avarter: Taishō Shinshū Daizōkyō (bind 51, tekst nr 2087), Tripitaka Koreana (bind 32, tekst nr 1065) og Zhōnghuá Dàzángjīng (bind 60, tekst nr 1171). I katalogen som ble publisert av Bunyiu Nanjio i 1883, er den tekst nr 503.

Bokverket har vært en viktig kilde for historikere og arkeologer, så vel som for lingvister, orientalister og buddhologer. Et eksempel er Buddha-statuene i Bamiyandalen som ble ødelagt av Taliban i mars 2001. Xuánzàngs reiseskildring inneholder viktig dokumentasjon i form av den eldste kjente omtale av disse statuene. Teksten må ikke forveksles med romanen Reisen mot Vest. Dette er en fiktiv fortelling som ble skrevet av Wu Cheng'en i 1590-årene under Mingdynastiet, med utgangspunkt i Xuánzàngs reiser.

Innhold
Bokverket beskriver geografien, reiser til lands og til vanns, klima, lokale produkter, folk, språk, historie, politikk, økonomisk liv, religion, kultur og skikker i 134 land, regioner og bystater, fra det som nå er Xinjiang til Persia, det nåværende Tadsjikistan, Usbekistan, Afghanistan, Pakistan, India, Bangladesh, Sri Lanka og mange flere. Det har 134 kapitler fordelt på 12 bokruller og har mer enn 120 000 kinesiske tegn eller ord. Det er en reiseskildring som er enestående, i den forstand at reisen omfattet mer enn 16 000 km og gir en helt unik innsikt som er viktig for historikere og arkeologer. I tillegg gir skildringen et uvurderlig innblikk i buddhismens historie.
Xuánzàng startet reisen i 629, i all hemmelighet og om natten. Han passerte fem vakttårn i ørkenen, og deretter den såkalte «jadeporten» eller Yumenguan – et grensepass vest for oasebyen Dunhuang, som var den siste utposten til Tangdynastiet. Reisen var ikke uten farer, for han måtte trosse reiseforbudet til Keiser Taizong av Tang (600–649, regent 626–649). Den unge regenten hadde liten sympati for buddhismen, og han ønsket ikke at noen av hans undersåtter skulle bevege seg inn i de farlige vestlige regioner. Keiserens maktposisjon var langt fra trygg, og forholdet til de fiendtlige, og tidvis kriminelle folkene i Sentral-Asia ble holdt ved like ved hjelp av en balansegang av diplomati.

I løpet av den tiden Xuánzàng gjennomførte reisen, hadde keiseren konsolidert sin makt; han hadde også foretatt viktige felttog i Sentral-Asia. I 630 hadde han knust motstanden blant de østlige tyrkere på det mongolske platå. Deretter hadde han overvunnet de vestlige tyrkere. Begge khanatene hadde oppstått i 593 etter at Göktürk-khaganatet ble splittet. Det vestlige Khanatet kjempet samtidig mot den destabiliserende innflytelsen fra en intern revolt. Og khanen ble henrettet av en opprørsstamme, ikke lenge etter at Xuánzàng hadde besøkt området. I løpet av seks måneder hadde det mektige imperiet kollapset. Deretter hadde keiseren opprettet protektorater i oasebyene langs den nordlige og sørlige silkeveien, hvor Xuánzàng også hadde vært. Kina hadde fått kontroll så langt vestover som til Pamir, og keiseren hadde opprettet en allianse med den tibetanske kongefamilie gjennom giftemål. I 643 hadde han sendt to kinesiske diplomater til kong Harṣavardhana (590–647) i det nordlige India.

Første bokrull
Innledningen til bokverket begynner med en lovprisning av keiseren:

Tekstens struktur
#TittelKinesisk tittelFørste bokrull大唐西域記記卷第一, dà táng xīyù jì jì juǎn dì jī1Landet Agni阿耆尼國, Āqíní guó2Landet Kuci屈支國, Qūzhī guó3Landene [Bālukā og] Nujkend笯赤建國, Núchìjiàn guó4Landet Shash赭時國, Zhěshí guó5Landet Feihan怖捍國, Bùhàn guó6Landet Sutrūshana苏堵利瑟國, Sūdŭlìsè guó7Landet Samarkand颯秣建國, Sàmòjiàn guó8Landet Mimohe弭秣賀國, Mǐmòhè guó9Landet Kapūtānā劫布涅那國, Jiébùniènà guó10Landet Kușāņika屈霜你伽國, Qūshuāngnĭjiā guó11Landet Khagan喝瑟國, Hēsè guó12Landet Bukhārā捕喝國, Bǔhē guó13Landet Betik伐地國, Fádì guó14Landet Horișmīka貨利習彌伽國, Huòlìxímíjiā guó15Landet Kasanna羯霜那國, Jiéshuāngnà guó16Landet Tirmidh涅蜜國, Nìemì guó17Landet Sahāniyan赤鄂衍那國, Chìèyănnà guó18Landet Kharūn忽露摩國, Hūlùmó guó19Landet Shūmān愉漫國, Yúmàn guó20Landet Kuvāyāna鞠和衍那國, Jūhéyănnà guó21Landet Wakhsh后沙國, Hòushā guó22Landet Khuttalān祺咄羅國, Qíduōluó guó23Landet Komidai拘推陀國, Jūtuītuó guó24Landet Baghlan縛伽浪, Fùjiālàng25Landene Hrum-Simingān og Khulm忽懍國, Hūlĭn guó26Landet Baktra縛喝國, Fùhē guó27Landet Zumathān鋭秣陀國, Ruìmòtuó guó28Landet Gūzgānān胡寔健國, Húshíjiàn guó29Landet Talaqān涅刺健國, Niècìjiàn guó30Landet Kacik掲値國, Jiēzhí guó31Landet Bāmīyāna梵衍那國, Fànyănnà guó32Landet Kāpiśi迦畢試國, Jiābìshì guóAndre bokrull大唐西域記記卷第二, dà táng xīyù jì jì juǎn dì èr1Landet Lampā濫波國, Lànbō guó2Landet Nagarahāra那掲羅曷國, Nàjiēluóhe guó3Landet Gandhāra健駄邏國, Jiàntuóluó guóTredje bokrull大唐西域記記卷第三, dà táng xīyù jì jì juǎn dì sān1Landet Udyāna烏伐那國, Wūfánà guó2Landet Balūra鉢露羅國, Bōlùluó guó3Landet Takşaśilā涅叉始羅國, Nièchāshĭluó guó4Landet Simhapura僧伽捕羅, Sēngjiābǔluó guó5Landet Uraśā烏刺尸國, Wūcīshī guó6Landet Kaśmīra迦濕彌羅國, Jiāshīmíluó guó7Landet Parņotsa半奴嗟國, Bànnújiē guó8Landet Rājapura過羅闍補羅國, Guòluódūbǔluó guóFjerde bokrull大唐西域記記卷第四, dà táng xīyù jì jì juǎn dì sì1Landet Țakka礙迦國, Àijiā guó2Landet Cinabhukti至那僕底國, Zhìnàpúdǐ guó3Landet Jālaṃdhara闍爛達羅國, Dūlàndáluó guó4Landet Kulūta屈露多國, Qūlùduō guó5Landet Śatadru設多圖盧國, Shéduōtúlú guó6Landet Pāriyātra波理夜龖羅國, Bōlǐyèdáluó guó7Landet Mathurā秣问羅國, Mòwènluó guó8Landet Sthāneśvara薩他泥濕伐羅國, Sàtāníshīfáluó guó9Landet Śrughna苏祿勤那國, Sūlūqínnà guó10Landet Matipura秣底補羅國, Mòdĭbǔluó guó11Landet Brahmapura婆羅吸摩補羅國, Póluoxīmóbǔluó guó12Landet Govișāņa瞿毘霜那國, Qúpíshuāngnà guó13Landet Ahicchattra堊醯掣勶霜那國, Èxīchèchèshuāngnà guó14Landet Vilaśāņa毘羅刪那國, Píluóshānnà guó15Landet Kapitha劫比他國, Jiébǐtā guóFemte bokrull大唐西域記記卷第五, dà táng xīyù jì jì juǎn dì wŭ1Landet Kanyākubja羯若鞠闍國, Jiéruòjūdū guó2Landet Ayodhyā呵踰陀國, Āyútuó guó3Landet Ayamukha阿耶穆木國, Āyēmùmù guó4Landet Prayāga鉢羅耶伽國, Bōluóyējiā guó5Landet Kauśāmbi僬賞彌國, Jiāoshǎngmí guó6Landet Vișaka柄袁迦國, Bĭngyuánjiā guóSjette bokrull大唐西域記記卷第六, dà táng xīyù jì jì juǎn dì liǜ1Landene Śrāvasti og Kapilavastu室羅伐恙底國, Shìluófáyàngdĭ guó2Landene Rāma[grāma] og Kuśinagara劫比羅伐苏堵國, Jiébǐluoófásūdǔ guóSyvende bokrull大唐西域記記卷第七, dà táng xīyù jì jì juǎn dì qī1Landet Bārāṇasī羅婆奈斯國, Luópónàisī guó2Landet Garjanapati戰主國, Zhànzhǔ guó3Landet Vaiśālī吠舍釐國, Fèishĕlí guó4Landet Vṛji弗慓恃國, Fúpiāoshì guó5Landet Nepāla尼波羅國, Níbōluó guóÅttende og niende bokrull大唐西域記記卷第八~九, dà táng xīyù jì jì juǎn dì bā jiǔ1Landet Magadha摩掲陀國, Mójiētuó guóTiende bokrull大唐西域記記卷第十, dà táng xīyù jì jì juǎn dì bā shí1Landet Īraṇaparvata伊爛拏鉢伐, Yīlànnábōfá2Landet Campā瞻波國, Zhānbō guó3Landet Kajaṅgala羯朱襪祗羅國, Jièzhūwàzhīluó guó4Landet Puṇḑravardhana奔那伐彈那國, Bēnnàfátánnà guó5Landet Kāmarūpa迦摩縷波國, Jiāmólǔbō guó6Landet Samatața三摩咀咋國, Sānmójǔzǎ guó7Landet Tāmraliptī摩票底國, Mópiàodĭ guó8Landet Karņasuvarņa羯羅拏蘇伐刺那國, Jiéluónásūfácìnà guó9Landet Uḍa烏茶國, Wūchá guó10Landet Koṅgoda恭御陀國, Gōngyùtuó guó11Landet Kaliṅga羯麥伽國, Jièmàijiā guó12Landet Kosala僬薩羅國, Jiāosàluó guó13Landet Andhra案達羅國, Àndáluó guó14Landet Dhānakațaka駄那羯礙迦國, Tuónàjiéàijiā guó15Landet Cola珠利耶國, Zhūlìyē guó16Landet Draviḍa達羅毘茶國, Dáluópíchá guó17Landet Malakūṭa秣羅矩咋國, Mòluójǔză guóEllevte bokrull大唐西域記記卷第十一, dà táng xīyù jì jì juǎn dì bā shí yī1Landet Siṃhala僧伽羅國, Sēngjiāluó guó2Landet Koṅkaṇapura茶建那補羅國, Chájiànnàbǔluó guó3Landet Mahārāṣṭra摩訶刺侘國, Móhēchà guó4Landet Bharukacchapa跋祿羯詹婆國, Bálūjiézhānpó guó5Landet Mālava摩臘婆國, Mólàpó guó6Landet Aṭali阿咋釐國, Āzǎli guó7Landet Kiṭa契咋國, Xièzǎ guó8Landet Valabhi伐臘毘國, Fálàpí guó9Landet Ānandapura阿難陀補羅國, Ānántuóbǔluó guó10Landet Surațțha蘇刺侘國. Sūcìchà guó11Landet Gūrjara瞿折國, Jùzhé guó12Landet Ujjayani那闍衍那國, Nàdūyǎnnà guó13Landet Zhizhituo擲指陀國, Zhìzhĭtuó guó14Landet Maheśvarapura摩醯濕伐羅補羅國, Móxīshīfáluóbǔluó guó15Landet Sindhu信度國, Xìndù guó16Landet Mūlasthānapura茂羅三部盧國, Màoluósānbùlú guó17Landet Parvata鉢伐多國, Bōfáduō guó18Landet Audumbatira阿點婆翅羅國, Ādiănpóchìluó guó19Landet Laṅgala狼掲羅國, Lāngjiēluó guó20Landet Pārsa波刺斯國, Bōcìsī guó21Landet Pātāsila臂多勢羅國, Bīduōshìluó guó22Landet Avaṇḍa阿于茶國, Āyúchá guó23Landet Varṇu伐刺镎國, Fácìná guóTolvte bokrull大唐西域記記卷第十二, dà táng xīyù jì jì juǎn dì bā shí èr1Landet Jāguḍa漕矩咋國, Cáojǔză guó2Landet Vṛjiṣṭhāna弗票恃薩儻那國, Fúpiàosàtăngnà guó3Landet Andarāb安龖羅縛國, Āndáluófù guó4Landet Khosita闊恙多國, Kuòyàngduō guó5Landet Huoh活國, Huó guó6Landet Mungān葺乾國, Qìgān guó7Landet Alini阿利尼國, Ālìní guó8Landet Rāhu渇邏胡國, Kěluóhú guó9Landet Krisma訖票瑟摩國, Qìpiàosèmó guó10Landet Pārghar鉢利曷國, Bōlìhè guó11Landet Himatala凌摩达羅國, Língmódáluó guó12Landet Badakshān鉢鐸創那國, Bōduóchuàngnà guó13Landet Invakan淫薄健國, Yínbáojiàn guó14Landet Kuraṇa屈浪拏國, Qūlàngná guó15Landet Dharmasthiti達磨恙鐵帝國, Dámóyàngtiědì guó16Landet Ṡikni尸棄尼國, Shīqìní guó17Landet Shangmi商彌國, Shāngmí guó18Landet Kabhanda竭盤陀國, Jiépántuó guó19Landet Wusha烏杀國, Wūshā guó20Landet Kasha黢沙國, Qūshā guó21Landet Cukuka斫句迦國, Zhuójùjiā guó22Landet Gostana瞿薩旦那國, Jùsàdànnà guó

Referanser
Wriggins 2003, side 2
Wriggins 2003, side 4
Wriggins 2003, side 200-202
Wriggins 2003, side 212
Wriggins 2003, side 225
Wriggins 2003, side 226
Xuanzang 1997
Xuanzang 1997, Introduction, side 1
Xuanzang 1997, Introduction, side 2
Xuanzang 1997, Preface, side 13
Xuanzang 1997, Preface, side 15-17

Litteratur



Eksterne lenker
 T51N2087 大唐西域記 da4 tang2 xi1 yu4 ji4, Christian Wittern, WWW Database of Chinese Buddhist texts
 Taishō No. 2087 hos SAT Daizōkyō Tekst Database
 Lewis R. Lancaster, Sung-bae Park: K 1065 (XXXII:369) (T. 2087), Volumes 991-993, The Korean Buddhist Canon: A Descriptive Catalogue
 Taisho Tripitaka Vol 51  No. 2087 大唐西域記, Chinese Buddhist Electronic Text Association
 Da Tang Xiyu Ji "Records from the Regions West of the Great Tang Empire" — Chinaknowledge.de.

Kategori:Reiseskildringer
Kategori:Silkeveien
Kategori:Xinjiangs historie
Kategori:Gandhara
Kategori:Kinesisk litteratur
Kategori:Bøker fra 646