Norderhovfløyen

Norderhovfløyen, også kalt Hallvardsmerket, er en skipsfløy av typen flaug og kan opprinnelig ha stått i ei skipsmast eller stevnen på et skip med høye stevner, der den både kan ha fungert som et hærmerke og et meteorologisk instrument.

Norderhovfløyen er utformet som en skipsstavn og avsluttes i tuppen øverst i et opphøyd dragehode med lange, bakovervendte ører. Fløyen har gjennombrutt ornamentikk som viser en blomsterranke og  med sin møllestein og pilebunt. Det er regelmessig plasserte hull på den buede framstavnen, som kan ha tjent til oppheng av snorer med glitrende blader eller lignende. Vindfløyen var opprinnelig utformet i forgylt kobber.

Blindheim (1982) daterer Norderhovfløyen til omkring år 1300, mens andre er mer forsiktige og daterer den på bakgrunn i ornamentikken til perioden 1250–1350. Ringerikes Museum, der både originalen og en kopi hospiterer, daterer den til cirka år 1250, noe som framkommer av museets egen logo.

 Maktsymbol 
Skipsfløyene var skinnende, forgylte maktsymbol og tegn på storhet. En teori er at Norderhovfløyen opprinnelig kan ha tilhørt en av Tanbergmennene, og at den og annet skipsutstyr ble oppbevart i kirken når leidangsflåten lå i opplag. Magnus Lagabøtes landslov av 1274–1276 påla kirkene å være opplagsplass for utstyret til leidangsflåten, som mast, rigg og seil med mer, men den kirkelige lagringstradisjonen går nok enda lenger tilbake i tid.

Tanbergmennene var på sitt mest innflytelsesrike i siste halvdel av 1200-årene og ingen andre gårder på Ringerike hadde høyere status enn Tanberggodset på denne tiden. Da lendmann (fra 1261) Erling Alvsson (d. 1283) i 1275 fikk len i Borgarsyssel forlot han setegården Tanberg, til fordel for Sarpsborg. Skipsfløyen kan da ha blitt igjen, kanskje sammen med annet skipsutstyr. Isåfall kan fløyen være noe yngre enn tidligere antatt. 

Da Alv Erlingsson den yngre (også kalt «Mindre-Alv»), sønn av nevnte Erling Alvsson, senere kom i unåde hos kongen og måtte rømme landet, la kronen under seg alt han eide, inkludert ættegården Tanberg. Mindre-Alv ble drept av danske kongsvassaler utenfor Helsingborg i 1290. Den 13. desember i 1304 kunngjorde kong Håkon hålegg at kirkens gods (som da inkluderte Tanberg) skulle legges til Mariakirken i Oslo.

Et lokalt sagn fra bygda Høyjord knytter også Tanbergætten til Høyjordfløyen. En tilsvarende vindfløy som gjerne dateres til rundt år 1250.

 Kirkelig tilknytning 
miniatyr|«Munkestua» ved Norderhov gamle prestegård.
Vindfløyen skal ifølge lokal tradisjon tidligere ha stått i spiret på Norderhov kirke på Ringerike (nå Ringerike kommune i Buskerud), men den er siden flyttet over veien til den såkalte «Munkestuen» ved Norderhov gamle prestegård. Både vindfløyen og Munskestua omtales av H. J. Hammer i 1933, i en artikkel i det lokalhistoriske tidsskriftet Ringerike.

Når fløyen havnet i spiret på Norderhov kirke vites ikke, men den kan ha blitt plassert der da leidangen ble sterkt svekket etter tapet mot den tyske koggeflåten i 1429. Det er også usikkert når den ble flyttet fra kirken til Munkestua ved prestegården (som ligger tvers over veien for kirken), men det er sannsynliggjort at det kan ha skjedd i 1622, da tårnet på ble ombygd eller påbygd, eller alternativt i 1723, da sogneprest Daniel Ramus lot tårnet repareres. Noen mener at det er mest sannsynlig at det skjedde i 1622, for det årstallet preger også et jernkors som sitter på tårnet. At Munkestua ble totalrenovert eller tilnærmet fullstendig gjenoppbygget tidlig på 1700-tallet, taler imidlertid for at det kan ha skjedd etter denne hendelsen, isåfall kanskje i 1723.

Norderhov gamle prestegård er i dag synonym med Ringerikes Museum, der vindfløyen inngår i såvel museets samlinger som logo.

 Lysestakene i Luster 
miniatyr|Lysskipet på alteret i Urnes stavkirke dateres til 1100-tallet og skipsfløyene i stevnene minner mye om Norderhovfløyen.
På hovedalteret i Urnes stavkirke i Luster står det bevart en vikingskip-lignende lysestake av jern. Staken har ni lyspigger og er utformet med høye stevner utrustet med vindfløyer på stang. Vindfløyene har dragehoder som reiser seg i tuppene, og den generelle utformingen av dem ligner svært mye på Norderhovfløyen. Fortidsminneforeningen daterer lysskipet i Urnes til 1100-tallet.

En lignende lysestake fantes også i Dale kirke i Luster, men det lysskipet oppbevares nå ved Universitetsmuseet i Bergen. Daleskipet har imidlertid avvikende vindfløyer i forhold til Norderhovfløyen og Urneskipet. Både Dale kirke og lysskipet dateres til 1200-tallet.

Et middelalderdiplom (DN IV, brev 457), datert 2. juni 1366 i Talgje i Ryfylke (Tolga eller Tolgho j Ryghia fylki), forteller også om et tilsvarende lysskip av jern («kertistigga gort sem skip en meder iarn»), i forbindelse med et skifte av løsøre mellom søsken, før det skulle holdes bryllup for én av dem. Lysskipet kan opprinnelig ha stått på alteret i Talgje kirke. Det er derfor også mulig å anta at skipsformede lysestaker kanskje ikke var så uvanlige som lyskilder på Vestlandet.

 Skandinaviske skipsfløyer 
 Skandinavias bevarte skipsfløyer 
De fire bevarte skipsfløyene av typen veðrviti har dekor i ringeriksstil, typisk for perioden 1000–1050.

 Delvis bevarte skipsfløyer 

 Referanser 
Martin Blindheim (1982) De gylne skipsfløyer fra sen vikingetid. Bruk og teknikk. s. 85–111. I Viking – Tidsskrift for norrøn arkeologi. Bind XLVI – 1982. Norsk Arkeologisk Selskap, Oslo 1983. ISSN 0332-608X

Brendalsmo, Jan; Eriksson, Jan-Erik G. (2015) Kildegjennomgang – Middelalderske kirkesteder i Buskerud fylke. Riksantikvaren, 2015. DOI: http://hdl.handle.net/11250/296664

H. J. Hammer (1933) En middelalderlig kirkefløi. Fra Norderhov prestegård. Heftet Ringerike, 1933, s. 4–6.

Preben L. Johannessen (2010) Når er Norderhov gamle prestegård bygget? Heftet Ringerike 2010, s. 66–68. ISBN 978-82-93113-00-3

Kvitrud, Arne: Luster i perioden fra år 600 til 1349, Stavanger, 1998. http://www.kvitrud.no/luster-600-1349.htm

Margrethe C. Stang (2020) Luksus i Luster: Bli med inn i middelalderens kirkerom i Urnes stavkirke. Fortidsminneforeningen, 04.04.2020. https://fortidsminneforeningen.no/aktuelt/urnes-stavkirke-i-middelalderen/ Besøkt 2021-01-30

 Litteratur 
 Sigrid Marie Christie, Håkon Christie. Norderhov kirke i Norges Kirker utgitt av NIKU og KA


 Eksterne lenker 
 Ringerikes Museum - Buskerudmuseet

Kategori:Arkeologiske artefakter i Norge
Kategori:Kulturminner i Ringerike