Aker gård (Oslo)

Aker (fra norrønt ákr, åker) var en bondegård i det nåværende Oslo, mellom Akerselva og Bislett. Gårdens usammensatte naturnavn gjør dens opprinnelse vanskelig å tidfeste, men den er i alle fall fra førkristen tid, trolig før vikingtiden.Norseng & Nedkvitne (2000 ): 25

 Historie 
Gården kan muligens ha vært sete for forliksmøtet mellom kong Magnus den gode og kong Harald Sigurdsson (Hardråde) i 1046. Kongesagaene Fagerskinna og Morkinskinna kan begge fortelle at Magnus og Harald møttes ved en gård som het Aker eller Skjoldaker.Fagerskinna s. 252 (kap. 52)Morkinskinna, s. 19-20 Noen forskere, blant dem filologen Magnus Olsen, mente at dette måtte dreie seg om gården Åker i Hedmark, på grunn av denne gårdens posisjon som tidligere tingsted. Imidlertid hevder arkeologen Frans-Arne Stylegar at det heller må dreie seg om gården Aker utenfor Oslo. Dette bygger han på blant annet sagaforfatternes beskrivelser av området gården lå i, og at Magnus var med hæren sin i Viken (Oslofjorden) da han møtte Harald. Dette taler ifølge Stylegar mer for å plassere gården ved Oslofjorden enn ved Mjøsa. Frans Arne Stylegar «Åker eller Aker?» 31 januar 2011

I 1200 stod det ifølge Sverres saga et slag utenfor gården mellom birkebeinerne og baglerne. Sverres saga, kap. 160

Gården er nevnt som kirkested og fylkeskirke i eldre borgartings kristenrett,Ældre Borgartingslov. Vikens kristenret. (1914): 22 se Gamle Aker kirke. Gårdsnavnet ble derfor sognenavn. Gården ble senere delt opp i flere «akergårder». 

Aker var klostergods i middelalderen. I 1182 ble både gården og kirken gitt til Nonneseter kloster av biskop Helge av Oslo.Müller (1980): 17-18 Før dette kan gården ha vært eid av biskopen i Oslo bispedømme, mens den opprinnelige eieren kan ha vært kongen. Kanskje kan kongen ha overført gården til biskopen i forbindelse med opprettelsen av Oslo bispedømme rundt 1070.Schia (1995): 148

Fra 1602 var Aker-gårdene avlsgårder for Akershus slott. I 1629 ble gårdene lagt ut til bymark for Christiania. Det var da to Aker-gårder: Store og Lille Aker. Tufter etter gårdene er aldri funnet, men det antas at «Store Aker» lå ved Gamle Aker kirke, og «Lille Aker» ved Underhaugsveien.

Kirken, sognet Aker og andre navn avledet av Aker
Aker kirke og sognet var kirke for hele bymarken. I dag har Gamle Aker menighet liten utstrekning.

Foruten akergårdene, sognet og  Aker kommune har Aker gitt navn til Akerselva, til Aker universitetssykehus og til Akersneset med Akershus slott. Slottsnavnet har ført til ytterligere navnespredning til lenet, amtet og senere fylket Akershus. Akersgata og Akersveien var landeveien mellom Christiania og Aker kirke. Akers Mekaniske Verksted ble anlagt ved Akerselva i 1841, men flyttet i 1854 til byløkken Holmen<ref>[https://oslobyleksikon.no/side/Holmen_(l%C3%B8kke) «Holmen (løkke)», Oslo byleksikon]</ref> i Pipervika for å bygge skip, til verkstedet ble nedlagt i 1982, og stedet ble kalt Aker brygge. Men bedriften ble til industrikonsernet Aker ASA, med mange datterselskaper, som har gjort Aker-navnet verdenskjent.

 Referanser 

 Litteratur 
 Fagerskinna, oversatt av Edvard Eikill. Saga bok, Stavanger 2007
 Morkinskinna, redigert av Carl Richard Unger, Christiania 1867
 Norseng & Nedkvitne: Middelalderbyen ved Bjørvika. Oslo 1000-1536. Cappelen, Oslo 2000
 Müller, Inger Helene Vibe, Gamle Aker kirke. I: Sverre Skjelsbæk (red.), Gamle Aker kirke. Festskrift ved kirkens 900-års jubileum. Alvheim & Eide akademisk forlag, Øvre Ervik 1980, s. 9-60
 Schia, Erik. Oslo innerst i Viken. Liv og virke i middelalderbyen. Aschehoug, Oslo 1995
 Ældre Borgartingslov. Vikens Kristenret''. Oversatt av T. O. Kristiania 1914

Kategori:Oslos geografi
Kategori:Gårder i Oslo
Kategori:Aker