Eskimogås

Eskimogås (Anser rossii) er en trekkfugl i andefamilien og tilhører gruppen med gjess. Den er utbredt i Nord-Amerika og hekker i arktiske strøk.

 Taksonomi 
miniatyr|venstre|Eskimogås
Arten var tidligere klassifisert i slekten Chen, men ble nylig omklassifisert til Anser.del Hoyo, J., Collar, N.J., Christie, D.A., Elliott, A. and Fishpool, L.D.C. 2014. HBW and BirdLife International Illustrated Checklist of the Birds of the World. Lynx Edicions BirdLife International.

 Beskrivelse 
Eskimogås har hvit og lys gråhvit fjærdrakt, men unntak for vingespissene som er sorte. Nebb og lemmer er svakt rosa. Øynene mørke. Den er mellom 53 og 66 cm lang. Gassen er moderat større enn gåsa og veier typisk 1224–1880 gram. Gåsa veier cirka 1270–1660 gram og har noe kortere hals enn gassen. Begge kjønn har tydelige furer i fjærdrakta langs nakken, men gåsas er litt mindre framtredende enn gassens.Carboneras, C. & Kirwan, G.M. (2016). Ross's Goose (Anser rossii). In: del Hoyo, J., Elliott, A., Sargatal, J., Christie, D.A. & de Juana, E. (eds.). Handbook of the Birds of the World Alive. Lynx Edicions, Barcelona.

Eskimogås er svært lik den hvite varianten av snøgås (Anser caerulescens), som imidlertid er betydelig større og har annen farge på nebbet.

 Utbredelse og habitat 
Arten hekker i Canada og overvintrer i det sørlige USA og det nordlige Mexico. Arten hekker på predatorfrie øyer med stein, buskas og gress i den arktiske tundrasonen. Fuglene overvintrer på lavtliggende kultiverte beiter og jordbruksarealer, nær vann og våtmarker, i det nordlige Mexico i høyder opp mot 1200–2500 moh.

 Referanser 

 Eksterne lenker 


Kategori:Andefugler