Kvenske stedsnavn (Nordreisa)

Kvenske stedsnavn i Nordreisa angir geografiske navn i Nordreisa kommune (knr 1942) i Troms, som finnes på det kvenske språket. Ettersom stedsnavn kan referere til geografiske områder av videre utstrekning enn dagens kommunegrenser, kan noen navn være innom andre kommuner også. En oppføring kan ha flere parallelnavn både på kvensk og andre språk som er brukt i området, disse har ikke alltid samme betydning på de ulike språk, selv om de skulle være dekkende for det samme stedet.

 Kvenske stedsnavn 
Tabellene under er utarbeidet på bakgrunn av informasjon som finnes i kvensk stedsnavndatabase og eventuelle andre kilder. De kvenske stedsnavna finnes i oppslagsform til venstre i tabellen under, og er plassert i alfabetisk rekkefølge.
 A 
OppslagsformParallellnavnKartreferanseLokalitetstypeTerrengordLeddanalyseAnnetAanasAnikanvaara, Anikka, Iso-Anikka (kv), Storsteet, Store Ste (no), Stuora Ánat (sa)1734-3: 04-05/30-32Den høgste toppen, 1024 m, i fjellområdet Anikka Qv1935, 30: Stuora-Ānat, fn. Iso-Anikka, n. Stor-steet AarasporiNavvari, Ulaunkenttä (kv), Arasborg (no)1634-1: 00/40Tidligere gård og område på Storslett/ HansinkenttäAaras/poriAng. etterleddet -pori, jf. sam. 1. borri 'fjell med jamne skråninger på to sider', 2. 'steinrøys; kjøttkammer'  Aasankenttä1734-4: 01/47Tidligere gård i Indre Storvik /Sisälahti ~ Sisäpääkenttä 'eng, voll' Aasan/kenttäInformantene trudde forleddet Aasan-, som er gen. av Aasa, var et personnanvn.AataminsuantoAatusuanto (kv), Adamstilla (no)1734-3: 08/34Stille i Reisaelva/Raisinjoki ved den tidligere gården Baskabukt/Paskapuas  suanto 'stille, kulp' Aatamin/suantoAatamin- er gen. av mannsnavnet Aatami = AdamAatusuantoAataminsuanto (kv), Adamstilla (no)1734-3: 08/34Stille i Reisaelva/Raisinjoki ved den tidligere gården Baskabukt/Paskapuas  suanto 'stille, kulp' Aatu/suantoAatu (mannsnavn) bodde like ved AatusuantoAavajokiAvaelva (no), Avvejohka (sa)1733-1: 41-44/93 >41/92 > 40/90-91 > 39/89Elv som renner fra fjellet og ut i Reisaelva/ Raisinjoki mellom Nedrefoss/Alakurkkii og Imo/Iimojoki 'elv'  Aava/jokiAavasuanto1733-1: 39/89Stille i Reisaelva/Raisinjoki ved munningen av Avaelva/Aavajokisuanto 'stille, kulp' Aava/suantoAavavankkaAvvevággi (sa)1733-1: 41-44/93Dal mellom fjella der Avaelva/Aavajoki rennervankka '(elve)dal'Aava/vankkaAhmajokiGeatkejohka (sa)1733-1: 29-35/83-84Elv som renner gjennom Ahmavuomajoki 'elv'Ahma/jokiForleddet Ahma- betyr 'jerv'Ahmatieva1734-4: 05-07/39Høyde i sida av Båtfjellet/Venetvaaratieva 'bakke; høydedrag; haug' Ahma/tievaForklaringa til navnet, jf. ahma 'jerv', er at det en gang var felt en jerv herAhmavuomaGeatkevuopmi (sa)1733-1: 32-36/84-87Elvedal som Ahnmajoki renner gjennomvuoma 'vidstrakt, skogvokst dal'Ahma/vuomaFølgende fortelling er fortalt av en informant (f. 1945): Reven (eg. fjellreven), ulven og jerven hadde et veddemål om hvem av dem som kunne springe lengst... Les mer her.Ailuokka 1734-4: 03/51Bakke, slette, skogland eller skogkledd berg ved foten av Resvaara, i området bak Stornes/Isoniemi luokka 'bakke'Ai/luokkaAksuvuonoOksfjorden (no), Ákšvuotna (sa)1734-4: 07-13/54-58Sidefjord til Reisafjorden/ Raisinvuono mot østvuono 'fjord'Aksu/vuono  Forleddet Aksu- kan bety 'øks'.AksuvuonoOksfjorden (no)1734-4: 07-13/54-58Bebyggelsen ved Oksfjorden/Aksuvuonovuono 'fjord'Aksu/vuonoAksuvuononhaminaOksfjordhamn (no)1734-4: 12/56 Grend på nordsida av Oksfjorden/Aksuvuonovuono : vuonon (gen.) 'fjord; hamina 'havn'  Aksuvuonon/haminaAksuvuononjoki1734-4: 12-13/55Kort elv som renner fra Oksfjordvannet/Aksuvuononjärvi og ut i Oksfjorden/Aksuvuono  vuono: vuonon (gen.) 'fjord'; joki 'elv'Aksuvuonon/joki Aksuvuononjärvi Oksfjordvannet (no), Ákšovuonjávri (sa)1734-4: 12-16/52-55Navn på et vatn i dalen som begynner i østenden av Oksfjorden/Aksuvuono.  vuono : vuonon (gen.) 'fjord'; järvi 'vatn' Aksuvuonon/järvi Det største vatnet i Nordreisa kommune: ca 5 km langt og 1-1,5 km bredt Ala-Jorma1733-1: 39/88Stryk i Reisaelva/Raisinjoki, på nersida av Imofossen/ Iimonkurkkii  jorma 'strømsted, dypt sted i elva' Ala-/Jorma Forleddet Ala- betyr 'nedre'Ala-Kehäkuppa1734-4:05-06/38-39Rund, ringformet fordypning i sida av Båtfjellet/Venetvaarakuppa 'søkk; grop; fordypning' Ala-Kehä/kuppa Ala betyr 'nedre'; kehä betyr ‘krets; ring’.Ala-KirkkojärviNedre Kjerkevatnet, Nedre Kjerkevann (no)1733-4: 19-20/07Tjern eller lite vatn sørøst for Bilto/Piltto på nersida av Øvre Kjerkevatn/Yli-Kirkkojärvi.  järvi ’vatn, innsjø’Ala-KirkkosuantoNedre Kjerkestilla1733-4: 20/06Stille i Reisaelva/Raisinjoki ved gården Kjerkestilla/Kirkkosuanto, fra Nahkapuhalus og nedover til Hurikkastraumen/Hurikkasuanto 'stille, kulp'Ala-Kirkko/suantoOrdet kirkko betyr 'kirke'Ala-LounijärviLounijärvi (kv), Lonivannet (no)1734-3: 05/35Vatn på Annebakkfjellet/ Anikanvaarajärvi 'vatn, innsjø'Ala-Louni/järviAla-Mellakoski1734-3: 11/27 3Stryk i Reisaelva mellom gårdene Hallen og Tørrfosskoski 'foss'; mella ’elvemel, bakke, skrent’Ala-Mella/koskiDette stryket og stryket Yli-Mellakoski lenger oppe danner tilsammen Mellakoskennivat. Ved øverenden av stryket ligger stilla Mellasuanto. På vestbredden av elva er det en lang bakke, en mellaAla-Mollissuanto1733-1: 31/95Stille i Reisaelva/Raisinjoki nedenfor munningen av Molliselva/Mollisjoki i Øvre Reisadalsuanto 'stille, kulp'Ala-Mollis/suantoAla betyr 'nedre'Ala-RaisiNerbygda (no)Den nedre delen av Reisadalen/Raisinvankka og grendene ved sjøenAla-/RaisiNoen mener Ala-Raisi bare omfatter grendene ved sjøen (Imerslund 1993, 37)Ala-SammaloutaAla-Sammalvankka (kv), (Nedre) Kildal (no)1734-3: 02/34Den nedre delen av Kildalen ~ Samueldalen/Sammalouta ~ Sammalvankka fra gården Kildal/(Ala-)Sammalouta og nedoverouta ’skog’Ala-Sammal/outaAla = nedre
Sammal = mose

Outa = skogAla-SammaloutaSammalouta (kv), Kildal (på kartet), Kildal nedre1734-3: 02/34Tidligere gård i Kildalen/Sammalouta, nå delt opp i flere delerouta 'skog'Ala-Sammal/outaOrdet sammal betyr 'mose'Ala-SammalvankkaAla-Sammalouta (kv), (Nedre) Kildal (no)1734-3: 02/34Den nedre delen av Kildalen ~ Samueldalen/Sammalouta ~ Sammalvankka fra gården Kildal/(Ala-)Sammalouta og nedovervankka '(elve)dal'Ala-Sammal/vankkaAla-SappiNedre Sappen, Elvestrand (no)1734-3: 11/17Gård nedenfor grenda Sappen/Sappi ved bredden av Reisaelva/RaisinjokiAla betyr 'nedre'Ala-Toornin kuoppa1733-1: i området 30/96-97Kulp i Reisaelva/Raisinjoki like ved Ala-Toorniokuoppa 'kulp i elv, høl’Ala-Toornin/ kuoppaOrdet toornio betyr ‘tårn’ (Imerslund 1993, 37).Ala-Toornio1733-1: 31/97Loddrett fjellanse i ReisadalenAla-/ToornioIflg. en informant er objektet to bergknauser. Stedet kan minne om et kirketårn, jf. torni  'tårn'.  I nærheten er det andre navn med tilknytning til kirke: Alttari, Kirkkovaara og KirkkosuantoAla-VuomaNer-Vuoma (no)1734-3: 03-04/25 – 04/26Det lavtliggende området som i 1960 ble demmet opp og nå kalles Kildalsdammenvuoma 'vidstrakt, skogvokst dal'Ala-/VuomaLigger nordøst for Yli-VuomaAla-Vuomatakan kuoppaMustakuoppa (kv), Svartgrubba (no)1733-1: 34/93Kulp i Reisaelva/Raisinjoki ved Ala-Vuomatakkavuoma 'vidstrakt, skogvokst dal'; takka ’sted på fjellet der det er godt å gå opp’; kuoppa ’kulp i elv, høl’Ala-Vuomatakan/ kuoppaAla betyr 'nedre'. Leddet -takan er genitiv av takka.Ala-Vuomatakka1733-1: 33-34/92-93Fjellside på nersida av Yli-Vuomatakkavuoma 'vidstrakt, skogvokst dal'; takka ’sted på fjellet der det er godt å gå opp’Ala-Vuoma/takkaAlajunttiNer-Juntti (no)1734-4: 01/38Gårdsbruk i grenda Tømmernes/TimperiniemiAla/junttiJuntti er muligens et personnavn, som siden har blitt gårdsnavn.Alakeino1733-1. Ikke presis.Sted i Skáidevuopmi/ Skaittivuoma. Her bruker reindriftsfolk å gå over elva med flokkenkeino 'sti, veg'Ala/keinoAla- betyr 'ned, nedre' Alakoijumaa1734-4: I området 02/38Del av en bjørkeskog på et nes i Reisaelva/Raisinjoki Alakoiju/maaAlakupanniitty1734-3: 14/13Slåtte mellom gården Heggemo og Reisaelva/Raisinjoki, sørøst for Sappen/Sappi.  kuppa 'liten dal; søkk i terrenget'; niitty ’(utmarks)slåtte’Alakupan/niittyAla betyr 'nedre'; kupan er genitiv av kuppa. AlakuppaKärmisvankka (kv)1734-3: 15/15 – 16/13-15  Grubbe, bekkefar fra Svartfossfjellet/Mustanivanvaara til Svartfoss/Mustaniva.kuppa 'liten dal; søkk i terrenget'Ala/kuppaDet ble slått høy til buskapen på stedetAlakurkkiiNedrefoss (no)1733-1: 38/90Foss i Reisaelva/Raisinjoki mellom bergene ved Fossestua i Øvre Reisadalkurkkii 'bratt foss' Ala/kurkkiiAlamukka1734-3: 09/21-22Tidligere slåtte ved gården Ali-Pahtouta, nå Nerbukta.mukka 'bukt; sving i elv'Ala/mukkaFielmaelva/Fielma gjør en sving i nærheten. Ala- betyr 'ned, nedre'.Alanausti1733-1: 37/92Sted ved Reisaelva/Raisinjoki nær Naustneset/Naustiniemi.Ala/naustiAla- 'ned, nedre'; nausti 'båthus, naust' AlasuantoKäyränivan alasuanto (kv)1733-1: 25/02Kulp/stille i øvre del av Reisaelva/Raisinjoki, nedenfor Käyränivasuanto 'kulp, stille'Ala/suantoAla- betyr 'ned, nedre'.Alatie1734-3: 11/28-29 – 12/29 Veg fra nordsida av gården Solheim østover mot fjellfotentie ’veg’Ala/tieAli-PahtoutaLiland (no)1734-3: 09-10/ 21-22Tidligere gård, nå delt opp i flere deler (Nerbukta, Øverbukta, Fjellheim). Den lå i nerenden av elvedalen Bergskog/Pahtouta.outa ’skog’; pahta ’berg; fjellside’Ali-Paht/outaGården ble grunnlagt på 1800-tallet, se Hansen (1953, 256). Ali- betyr ‘ned, nedre’.AlijyppyräLangmyrfjellet (no)1734-3: 16-17/15-16Fjelltopp i nordenden av KärmisvaaraAli/jyppyräForleddet Ali- betyr ‘ned, nedre’Alijyppyrä Pikkujyppyrä (kv), Hysingjordfjellet, Lille-Jyppern, Øver-Jyppern (no)1734-4: 07/39-40Den laveste toppen (738 m) på Båtfjellet/Venetvaarajyppyrä 'fjell; fjelltopp'Ali/jyppyräForleddet Ali- betyr 'ned, nedre'.Allmänninki1734-4: 10-12/38-39Skogsområde mellom Røyelen/Roijalo og FaurisorttaOrdet allmänninki i den lokale dialekten betyr 'et sted som ikke tilhørte noen, ikke engang staten' (Imerslund 1993, 39). Jf. no. allmenning.Alttari Alttarinkivi (kv)1733-1: 30/97Iflg. en informant (f. 1926) er Alttari navnet på en stein i Reisaelva/Raisinjoki, iflg. en annen er det navn på en stein i fjellveggen ved elva. Iflg. (SSR) er Alttari navnet på ei li Det er også andre navn med tilknytning til kirke i nærheten: Kirkkovaara, Kirkkosuanto, Toornio. Alttari er vedtatt skrivemåte etter lov om stadnamnAlttarinjoki 1733-1: 28-29/96 -> 29-30/97Navnet på ei elv som renner ut i Reisaelva/Raisinjoki fra vest, fra fjellet Alttarinvaarajoki 'elv'Alttarin/jokiAlttarinkivi Alttari (kv)1733-1: 30/97Iflg. en informant (f. 1926) er Alttarinkivi navnet på en stein i Reisaelva/Raisinjoki, iflg. en annen er det navn på en stein i fjellveggen ved elva. Iflg. SSR er Alttari navnet på ei likivi 'stein'Alttarin/kiviDet er også andre navn med tilknytning til kirke i nærheten: Kirkkovaara, Kirkkosuanto, ToornioAlttarinkuoppa1733-1: 30/96-97. Ikke presisKulp i Alttarinsuanto i Reisaelva/Raisinjoki kuoppa 'kulp'Alttarin/kuoppaAlttarinsuanto1733-1: 30/96-97. Ikke presisStille parti i Reisaelva/Raisinjoki fra Alttari og oppover elvasuanto 'kulp, lon, høl'Alttarin/suantoAlttarinuitto1733-1: 26/94 > 30/97 Bekk som renner fra sørvest og ut i Reisaelva/Raisinjoki ved Alttarinkivi uitto 'bekk; lita sideelv'Alttarin/uittoAlttarinvaara1733-1. Ikke presisFjellside i Reisadalen/Raisinvankka som Alttarinjoki renner fravaara 'fjell'Alttarin/vaaraAmmen1734-4: 01/49 1Bakke, stor haug i området ved Ytre Storvik ved Reisafjorden/ RaisinvuonoAnikanjokiLounijoki, Myllyjoki (kv), Mølnelva, Annebakkelva, Lånielva (no)1734-3: 04-05/35-36Elv som renner fra Øvrevatnet/ Yli-Lounijärvi via Lånivatnet/Lounijärvi og ut i Reisaelva/Raisinjoki  joki 'elv' Anikan/jokiAnikankurkkii1734-3: i området 04-05/33-36 Foss i Annebakkelva/Anikanjokikurkkii 'bratt foss'Anikan/kurkkiiAnikanpakka1634-1: 98-00/48-49Fiskeplass i Reisafjorden/ Raisinvuono. Fjellet Anikka er et siktemerke for denne gode fiskeplassen.pakka 'fiskeplass, bakke'Anikan/pakkaEn informant (f. 1914) forklarte at når man fra ei bestemt retning ser Anikka dukke fram og samtidig ser Sallahusene i Bakkeby, da vet du at du er i Anikanpakka

Kategori:Kvensk
Kategori:Nordreisas geografi
Nordreisa