Beatrice Cenci

Beatrice Cenci (1577–1599) var en italiensk adelsdame, datter av Ersilia Santacroce og Francesco Cenci, bosatt i Roma i palazzo Cenci, bygd over ruinene av et befestet middelalderpalass, like ved den jødiske ghettoen og Tiberen. Cenci ble henrettet for delaktighet i drapet på sin far; først 400 år senere ble det satt opp en plakett i Via di Monserrato som anerkjenner henne som offer for justismord.Plakett som minnes henne som offer for justismord; italyonthisday.com]</ref>
 Biografi 
 Bakgrunn 
Beatrice Cenci nedstammet fra en romersk adelsslekt som spilte en betydelig rolle i middelalderen. Hennes farfar Cristoforo Cenci (død 1562) var generalskattmester for Det apostoliske kammer og utnyttet sin stilling i det pavelige finansvesen til å legge seg opp en personlig kjempeformue. Kort tid før sin død giftet han seg med sin maitresse Beatrice Arias som han fikk sønnen Francesco (1549–1598) med. Først i 1555 anerkjente han sønnen som sin. 

Beatrice Cenci var datter av Francesco Cenci og hans første hustru Ersilia Santacroce.

 Farens skakkjørte liv  
Francesco hadde arvet sin store formue da han var tolv år gammel i tillegg til landgods og bypalasser. Som 14-åring ble Francesco etter morens ønske gift med den jevnaldrende Ersilia Santacroce.Belinda Jack: Beatrice’s Spell, London 2004, s. 17f.; Irene Musillo Mitchell: Beatrice Cenci, New York 1991, S. 9–13 Francesco Cenci giftet seg på nytt med i Lucrezia Petroni 1593; hans første kone døde i 1584.

Det var kjent at Francesco mishandlet sin første kone og sine sønner. Han sultet tjenerne sine inntil pavehoffet ga ham ordre om å fø dem skikkelig. Han tok seg elskerinner i sitt andre ekteskap med Lucrezia Petroni, og slo henne om hun nektet å utføre seksuelle handlinger av en type som fikk ham domfelt for «unaturlige laster». I tre ulike rettssaker innrømmet Francesco å ha voldtatt smågutter. Mens andre ble brent på bål for dette, slap Francesco hver gang unna med bøter og noen måneder i fengsel. Sønnene Cristoforo og Rocco, som arvet sin fars gemytt, ble begge drept i dueller. Antonina, den eldste datteren, tryglet paven om lov til å gifte seg uten sin fars tillatelse, eller gå i kloster for å komme seg vekk. Paven ga henne lov til å gifte seg, og påla i den anledning Francesco å gi henne en enorm medgift. Han ble rasende. Bøtene hans hadde vokst til en størrelsesorden som truet formuen hans, og nå kom Antoninas medgift på kjøpet.<Ref>[https://www.ancient-origins.net/history-famous-people/spirit-beatrice-cenci-tale-terrible-injustice-ancient-rome-002764 Beatrice Cenci - a tale of terrible injustice, 12. mars 2015, ancient-origins.net

Francesco hadde vært voldelig alt i oppveksten. I 1566 ble han straffedømt for et angrep på sin fetter Cesare Cenci. Francesco var bifil og ble gjentatte ganger anmeldt og arrestert for overgrep. Homofile handlinger ble regnet som sodomi og strengt straffet. I 1570 ble han første gang stilt for retten for sodomi. Bøtene han måtte ut med, førte til at iallfall en del av det hans far hadde underslått, kom tilbake i pavens pengekasse.Belinda Jack: Beatrice’s Spell, London 2004, s. 18–25; Irene Musillo Mitchell: Beatrice Cenci, New York 1991, s. 12–14.          

 Drap, rettssak og henrettelse 
Francesco ville ikke risikere at den yngste datteren Beatrice fant på det samme som Antonina; så han sendte Beatrice, sin yngste sønn Bernardo og sin kone Lucrezia til familieslottet i La Petrella del Salto i Abruzzene, en fjellkjede i Apenninene. Han var plaget med skabb og skal ha forlangt at datteren skrapet skabben av ham, inkludert av testiklene hans.  Han forlangte også at både hun og stemoren hennes delte seng med ham. Angivelig skal Beatrice ha varslet myndighetene om sin fars oppførsel; men ingen grep inn nå heller. Han skal også ha misbrukt henne gjentatte ganger. I fortvilelse kontaktet Beatrice sin bror Giacomo og tryglet om hjelp. Francesco skal ha kommet over ett av brevene hennes og slått henne til blods som straff.Khalid Elhassan: This aristocratic family turned on its abusive patriarch, 14. november 2018. historycollection.com]</ref>

Beatrice skal ha betrodd to av slottets tjenere at hun planla å drepe sin far. Marzio da Fioran, kalt il Catalano («katalaneren»), bestakk hun. Den andre, Olimpio Calvetti, ble sagt å være den hemmelige kjæresten hennes.<ref>[http://www.milestonerome.com/2015/09/the-tragic-story-of-beatrice-cenci/ The tragic story of Beatrice Cenci; Milestone Rome En kveld ga hun faren sin vin med opiater, og da han sovnet, slo de to tjenerne hodet inn på ham og kastet ham ut fra altanen, så det skulle se ut som en ulykke der rekkverket hadde gitt etter. Cenci omkom, men det hele var amatørmessig utført. Myndighetene la merke til at drapsofferets seng var blodig, og Beatrice ble snart arrestert. Det ble også de andre familiemedlemmene - Giacomo, stemoren Lucrezia og selv den 12-årige broren deres, Bernardo.Elizabeth Harper: «The Femme Fatale Whose Tragic End Festers in the History of Rome», 5. mai 2014, atlasobscura.com]</ref>

Beatrice satt fengslet i Corte Savella, som senere ble stengt av pave Innocens X. Corte Savella strakte seg til Via di Monserrato, som da het Via di Corte Savella.Georgina Masson: The companion guide to Rome, forlaget Fontana, London 1970 (s. 148) Brødrene hennes satt i det beryktede middelalderfengselet Tor di Nona der også Benvenuto Cellini og Giordano Bruno i sin tid satt.

Sammensvergelsen ble avslørt, og de innblandede, utenom den yngste broren Bernardo, ble dømt til døden. Han ble sendt i fengsel etter å ha blitt tvunget til å bevitne henrettelsene.

De ble forsvart av den renommerte juristen Prospero Farinacci (1554–1618)<ref>[https://www.britannica.com/biography/Prospero-Farinacci «Prospero Farinacci», britannica.com som ikke klarte å redde Beatrice, men lyktes i å overtale paven til å skåne den yngste broren, Bernardo. Farinacci hadde selv sittet i fengsel, i 1570 - uvisst hvorfor. I 1582 ble han knivstukket i ansiktet i et gateslagsmål, og mistet synet på venstre øye. I 1584 ble han fengslet igjen, nå for å bære våpen i offentlighet, et alvorlig lovbrudd. Mens han var en uforferdet forsvarer for «sodomitter» (dvs. homofile), ble han i 1595 selv anklaget for sodomi med en pasje i Palazzo Altemps, sin velgjørers bolig. I den anledning laget pave Klemens VIII et ordspill på Farinaccis navn, som betyr «mel» (farina) på italiensk, og uttalte at «melet er godt, det er posen som er dårlig».«Prospero Farinacci», everything.explained.today]</ref>

Folk i Roma bønnfalt myndighetene om å skåne Beatrices liv, men Klemens VIII nektet å benåde henne, og den 11. september 1599 ble hun henrettet ved halshugging på retterstedet ved broen Ponte Sant'Angelo nedenfor Engelsborg. Pavens familie konfiskerte så deres eiendommer.

Caravaggio skal ha vært til stede, og henrettelsen sies å ha inspirert ham til maleriet av Judit og Holofernes.<ref>[https://www.barberinicorsini.org/en/opera/portrait-of-beatrice-cenci/ Portrett av Beatrice Cenci, barberinicorsini-org I Museo Criminologico i Roma utstilles «rettferdighetens sverd» (spada di guistizia) som ble brukt til å halshugge Lucrezia og Beatrice.Spada di guistizia, utstilt i Roma, hentet fra Wayback Machine</ref>

Beatrice Cenci ble gravlagt i kirken San Pietro in Montorio på Janiculum i Roma.<ref>[http://romananglican.blogspot.no/2015/09/san-pietro-in-montorio-and-santonofrio.html Kirken San Pietro in Montorio and Sant'Onofrio al Gianicolo] En gate i Roma er oppkalt etter henne.«Via Beatrice Cenci», rerumromanarum.com]</ref> I den lille familiekirken San Tommaso dei Cenci feires hvert år den 11. september en messe til minne av Beatrice Cenci.

 Beatrice Cenci i litteratur og kunst 
Beatrice Cencis liv har inspirert til flere verker innenfor litteratur, kunst og musikk.
 Beatrice Cenci, en roman av Francesco Domenico Guerrazzi
 Les Cenci, en novelle av Stendhal
 Percy Bysshe Shelleys versdrama The Cenci: A Tragedy in Five Acts, skrevet i Roma og ved Villa Valsovano nær Livorno, mai–5. august 1819, publisert våren 1820 av C. & J. Ollier, London, 1819)
 Beatrix Cenci, et versdrama av Juliusz Słowacki, 1839
 Nemesis, tragedie av Alfred Nobel.
 Beatrice Cenci, drama av Alberto Moravia
 Beatrix Cenci, opera av Alberto Ginastera 
 Beatrice Cenci, opera av Berthold Goldschmidt 
 Les Cenci (1935), drama av Antonin Artaud 
 The Cenci, essay av Alexandre Dumas i 1. bind av Celebrated Crimes 
 I en scene av David Lynch-filmen Mulholland Drive ses portrettet hengende i bakgrunnen.<Ref>[http://www.lolajournal.com/7/lynch.html Susan Feldman: Source Hunting in a Dreamscape

Portrettet av Beatrice Cenci utført av Guido Reni og legenden rundt Beatrice har en fremtredende rolle i Nathaniel Hawthornes Marble Faun (1860). Portrettet og Nobels tragedie spiller også en birolle i Liza Marklunds kriminalroman Nobels testamente (2006).

En italiensk film om hennes liv, regissert av Lucio Fulci, ble innspilt i 1969. 

Den kanadiske operaen Beatrice Chancy, skrevet av George Elliott Clarke og James Rolfe (og inspirert av Shelleys epos), la handlingen til 1800-tallet i Nova Scotia.

 Referanser 

 Litteratur 
 Luigi Caiani: Cenci, Beatrice. I: Dizionario Biografico degli Italiani Bd. 23, Rom 1979, S. 512–515
 Belinda Jack: Beatrice’s Spell. The Enduring Legend of Beatrice Cenci. Chatto & Windus, London 2004, ISBN 0-7011-7130-8
 Irene Musillo Mitchell: Beatrice Cenci. Peter Lang, New York 1991, ISBN 0-8204-1525-1
 Corrado Ricci: Beatrice Cenci. 2 bind, Fratelli Treves, Milano 1923 

 Eksterne lenker 



Kategori:Personer fra Roma
Kategori:Maitresser
Kategori:Personer henrettet ved halshogging
Kategori:Henrettede personer (før 1900-tallet)