«Den knelende soldat»

«Den knelende soldat», også kalt «Knelende soldat i bønn» og «Eidsvollsmonumentet», er et monument ved Sundbrua på Eidsvoll i Akershus. Det er utforma av Gustav Lærum og ble reist i 1928 til minne om grunnlovsarbeidet i 1814.

Historikk

Plassering og avduking
Monumentet «Den knelende soldat» står oppført i «triangelen» i Sundgata ved det vestre bruhodet på den gamle Sundbrua over Vorma, sør for gamle Eidsvoll stasjon.

Soldatskulpturen ble modellert av bildehoggeren og tegneren Gustav Lærum (1870–1938) og reist til minne om Riksforsamlinga og kampen for Norges selvstendighet i 1814. Den ble avduka av kong Haakon VII på Norges grunnlovsdag 17. mai 1928. Også dronning Maud og kronprins Olav var til stede da, mens biskop Johan P. Lunde holdt tale.Eidsvoll i gamle glimt (1979) , side 22

Motiv
Monumentet består av en statue i bronse øverst på en høy steinsokkel med innfelt bronserelieff og inskripsjon.  Statuen viser en norsk soldat i uniform  anno 1814, med sabel, gevær og tornister, som kneler med folda hender og lukte øyne i retning Eidsvoll kirke. Relieffet forestiller eidsvollsmennene Christian Magnus Falsen og Wilhelm Frimann Koren Christie. Inskripsjonen gjengir sjuende vers fra Bjørnstjerne Bjørnsons Ja, vi elsker dette landet!

Bakgrunn
Gustav Lærum vant den første konkurransen om et Eidsvolls-monument til grunnlovsjubileet i 1914, men fikk ikke oppdraget med å fullføre det. Seinere kom han på andreplass i en annen konkurranse, etter Wilhelm Rasmussens «Fra Hafrsfjord til Eidsvoll», også omtalt som «Sagasøyla». Planen var at vinnerbidraget skulle stå på Eidsvolls plass utafor stortingsbygningen i Oslo sentrum.Romerikes Blad om statuer og monumenter i Eidsvoll En ga imidlertid opp å få reist noe til hundreårsmarkeringa, og det eneste produktet etter konkurransene ble Lærums soldatskulptur som bygger på et tidligere utkast.Norges kunsthistorie. 5 : Nasjonal vekst (1981) side 3112Norsk kunstnerleksikon om Gustav Lærum

Lærum var en populær billedhogger som leverte mange livaktige og portrettlike skulpturer. Han ble samtidig kritisert for utvendig naturalisme uten monumentalitet,Arne Durban: Norsk skulptur gjennom hundre år (1942) side 70 og også soldatprosjektet og utførelsen ble livlig debattert i samtida 

Andre  «Eidsvoll-monumenter»
Betegnelsen «Eidsvollsmonumentet» er også brukt om Rasmussens omstridte «sagasøyle» fra 1920-tallet som aldri ble oppført i Oslo, og om «Carsten Anker-monumentet» som ble avduka utenfor Eidsvollsbygningen i 1914.

Referanser

Kategori:Norske skulpturer
Kategori:Kulturminner i Eidsvoll
Kategori:Minnesmerker
Kategori:1928 i Norge
Kategori:Byggverk i Eidsvoll