Systemd

systemd er en samling av daemoner, biblioteker og systemverktøy som fungerer som en konfigurasjonsplattform for operativsystemet Linux. Formålet med systemd er å erstatte oppstartsprosessen init, som Linux har arvet fra UNIX System V og Berkeley Software Distribution (BSD). Linux har mange flere bruksområder enn Unix, og systemd er derfor en mer dynamisk oppstartsprosess som tilpasser seg ulike bruksområder.

Systemd er ment å bli en felles konfigurasjonsplattform for ulike distribusjoner av Linux; et tidligere forsøk på å introdusere noe lignende var Upstart i 2006. Red Hat og Fedora innførte systemd som standard oppstartsystem i 2011. Deretter ble det adoptert av en rekke større Linux-distribusjoner, deriblant Debian,  Ubuntu, SUSE og Gentoo Linux. Systemd har likevel vært kontroversielt, og har ført til en polarisering av Linux-samfunnet.

Navnet systemd følger en Unix-konvensjon hvor daemoner tildeles bokstaven d som siste bokstav i filnavnet.  Systemd er lisensiert under GNU Lesser General Public License versjon 2.1 eller senere, og ble lansert 30. mars 2010.

Design

Lennart Poettering og Kay Sievers, som opprinnelig utviklet systemd,systemd/README, freedesktop.org søkte å overgå oppstartsprosessen init i effektivitet på flere måter. De ønsket et bedre rammeverk for å uttrykke avhengigheter, tillate mer parallellprosessering under oppstart, og å redusere skallets beregningstid.

Poettering beskrev utviklingen av systemd som «aldri avsluttet, aldri komplett, men som holder tritt med utviklingen av teknologien». I mai 2014 definerte han dets formål som å forene «meningsløse forskjeller mellom distribusjoner», ved å sørge for tre generelle funksjoner:
 En system- og tjenestehåndterer, som styrer systemet, dets varierende konfigurasjoner, og dets tjenester
 En programvareplattform, som tjener som basis for utviklingen av annen programvare
 Limet mellom applikasjoner og Linux-kjernen, ved å sørge for ulike grensesnitt til kjernens funksjonalitet

Systemd er ikke bare en oppstartsdaemon, men refererer til alle programmene omkring den, som jornuald, logind, networkd, og mange andre lavnivå-komponenter. I januar 2013 beskrev Poettering systemd ikke som et enkelt program, men som en programpakke som inkluderer 69 individuelle binærfiler. Denne programpakken erstatter oppstartssekvensene og runlevels i den tradisjonelle init-daemonen, sammen med skallskriptet som er utført under dens kontroll.

Historie
Init i forsknings-Unix, BSD og System V

Oppstartsprosessen init er den første prosessen som startes under oppstart av operativsystemet Unix. Det er en daemon som fortsetter å kjøre inntil systemet slås av, og er den direkte eller indirekte foreldreprosessen til andre prosesser.

Prosessen har sin opprinnelse i forsknings-Unix som eksisterte fra 1971 til 1989. Derifra fulgte det to forskjellige versjoner. Den ene var å finne i Berkeley Software Distribution (BSD) og dens derivater 4.3BSD (1986), 386BSD (1992), NetBSD (1993), FreeBSD (1993), OpenBSD (1996) og DragonFly BSD (2004). Også de tidligere operativsystemene Sun Microsystems SunOS, DEC Ultrix og det nåværende macOS er avarter av BSD.

I forsknings-Unix startet init i katalogen /etc/rc,Version 7 Unix Programmers Manual: INIT(8) , Unixdev.net som deretter startet getty under kontroll av /etc/ttys (initialisering av terminaler).Version 7 Unix Programmers Manual: TTYS(5) , Unixdev.net 4.3BSD tilføyde støtte for Vindussystemet X og grafiske terminaler i /etc/ttys.4.3BSD System Manager's Manual: INIT(8), 22. mai 19864.3BSD System Manager's Manual: TTYS(5), 22. mai 1986 BSD-varianter hadde lenge et skript i /etc/rc.local som kjørte helt til slutt under oppstartsprosessen. NetBSD 1.5 og FreeBSD 5.0 introduserte et modulært oppstartsystem som ble utført i /etc/rc.d. Rekkefølgen på modulene som skulle utføres ble i UNIX System V avledet av filnavnet til hvert skript; i BSD ble rekkefølgen eksplisitt definert av indekser innenfor hvert skript.Andrew Smallshaw: Unix and Linux startup scripts, Part 2, 7. desember 2009

I Mac OS X 10.4, som ble lansert 29. april 2005, ble det lansert et alternativ til init, i form av launchd. Dette er et sett med systemprogramvare som starter i /etc/rc, og som fortsetter å scanne gjennom forskjellige skript i /System/Library/LaunchDaemons og /Library/LaunchDaemons.

Den andre typen av oppstartsprosessen init ble lansert i UNIX System IIISysIII/usr/src/man/man8/init.8, minnie.tuhs.org. (1982) og overtatt av UNIX System V (1983) fra AT&T. Kjente avarter av System V er Silicon Graphics IRIX, SCO UnixWare, IBM AIX, Hewlett Packards HP-UX og Sun Microsystems/Oracle Corporation Solaris.

Særpreget ved «SysVinit», som den også kalles, er runlevels – et antall forutbestemte tilstander, og operativsystemet befinner seg til enhver tid i en av disse tilstandene. Antall runlevels varierte med implementasjonene: 2 i AIX, og 3 i HP-UX, Unixware og Solaris.

I versjon 10 av Solaris, som ble lansert 31. januar 2005, ble init erstattet av Service Management Facility.

Init i Linux
Linux arvet begge variantene av oppstartsprosessen fra Unix. Distribusjonene Slackware og Arch Linux benyttet i utgangspunktet BSD-varianten, og Slackware gjør det fortsatt. Andre distribusjoner valgte varianten fra UNIX System V. Eksempler er Debian, Ubuntu, Red Hat Linux, Red Hat Enterprise Linux, Fedora, openSUSE, Mandriva, Knoppix, Linux Mint og MEPIS.

Atter andre distribusjoner laget sine egne alternative implementasjoner. Eksempler er:
 OpenRC i distribusjonen Gentoo Linux, såvel som NetBSD og FreeBSD
 BootScripts i distribusjonen GoboLinux
 DEMONS i distribusjonen KahelOS
 Mudur i den tyrkiske distribusjonen Pardus.

Upstart

I 2006 ble det gjort et forsøk på å få Linux-samfunnet til å enes om én felles oppstartsprosess. Linux har mange flere bruksområder enn Unix, og det egnede vil derfor være en mer dynamisk oppstartsprosess, som tilpasser seg etter bruksområde. Dette behovet ble forsøkt tilfredsstilt av Upstart, og flere aktører samlet seg om den nye prosessen, i et forsøk på å gjøre den til en ny standard:
 Ubuntu 6.10Ubuntu wiki: DaemontoolsUpstartConfig, 8. mars 2010Ubuntu wiki: Vividvervet ReleaseNotes, 24. april 2015
 Fedora 9Fedora Project: Features/Upstart, 24. mai 2008
 Red Hat Enterprise Linux versjon 6Red Hat: Deployment. Red Hat Enterprise Linux 6: Technical Notes , 10. november 2010
 CentOS versjon 6Serverfault: CentOS 6 and upstart, 18. juli 2011
 Scientific Linux versjon 6Rpm pbone.net:upstart rpm build for : Scientific Linux 6, 24. februar 2014
 Oracle Linux versjon 6
 StartCom Linux Enterprise versjon 6Rpm pbone.net:upstart rpm build for : StartCom 6, 13. januar 2011
 openSUSE versjon 11.3, Milestone 4The H Open: OpenSUSE gets an Upstart, 26. mars 2010
 webOS versjon 1.0.2 fra Hewlett PackardMatthew Garrett: Palm Pre   , 10. juni 2009
 Maemo versjon 5 for Nokia nettbrettMaemo: Fremantle , 24. august 2009
 MeeGo versjon 1.0 for mobiltelefoner.Wangy985: Past and Present of the upstart Linux operating system MeeGo , 30. april 2010
 Chrome OS
Forsøket på å oppnå enighet mislyktes, og Linux-samfunnet fortsatte en uenighet som har sin opprinnelse i Unix-krigene på slutten av 1980-tallet og begynnelsen av 1990-tallet.

systemd

Systemd representerer et nytt forsøk på å samles om en felles dynamisk oppstartsprosess. Programmet ble lansert 30. oktober 2010, og ble standard oppstartsystem i Red Hat Fedora versjon 15 den 24. mai 2011. Deretter fulgte en rekke distribusjoner, hvorav et utvalg er listet nedenfor:

 Fedora 15Red Hat: Release Notes for Fedora 15 , 24. mai 2011
 Mandriva Linux 2011.0Mandriva 2011 arrives with Systemd, The H Open, 29. august 2011
 CoreOS versjon 94.0.0CoreOS's init system and configuration platform , Open source projects for Linux. Containers, coreos.com, besøkt 17. september 2015
 openSUSE versjon 12.11
 Frugalware Linux 1.5Development Release: Frugalware Linux 1.5 Pre 1, DistroWatch. com, 18. april 2011
 Gentoo Linux versjon 12.0Gentoo Linux wiki: Systemd, 12. september 2015
 Mageia versjon 2.0Fabian Scherschel: Mageia 2 arrives with GNOME 3 and systemd, The H Open, 22. mai 2012
 Arch Linux (oktober 2012)Thomas Bächler: systemd is now the default on new installations, Arch Linux, 23. oktober 2012
 Chakra Linux 2012.10Silviu Stahie: Chakra Linux 2012.10 Switches to Systemd [Screenshot Tour], Softpedia, 29. oktober 2012
 Tizen versjon 2.0Mikko Ylinen: Tizen IVI Architecture , 3. februar 2013
 Siduction versjon 2013.2Release Notes for siduction 2013.2, 22. oktober 2014
 Sabayon Linux 13.04Ixnay; Press Release: Sabayon 13.04 , 30. april 2013
 Red Hat Enterprise Linux versjon 7
 SUSE Linux Enterprise Server versjon 12SUSE Linux Enterprise Server 12 Release, 2. mars 2015
 CentOS versjon 7Terrence T. Cox: CentOS 7: Take the Plunge into SystemD , Linuxacademy.com, 30. september 2014
 Scientific Linux versjon 7systemd rpm build for : Scientific Linux 7, RPØM pbone.net, 5. mars 2015
 Oracle Linux versjon 7About systemd, Oracle® Linux. Administrator's Guide for Release 7, oracle.com, 23. juli 2014
 Lunar Linux 1.7.0Lunar Linux 1.7.0 (i686 & x86_64) ISO’s released, Lunar Linux, 11. oktober 2004
 Parsix 7.5r0Welcome to Parsix GNU/Linux 7.5r0 Release Notes , parsix.org
 Ubuntu 14.10
 Debian 8.0
 Linux Mint 18.0

Kontroverser
Systemd har vært kontroversielt. Kritikken går ut på at programmet er overkomplekst, og stadig utvides med nye egenskaper i stedet for å ha en enkel funksjonalitet. Dette kan betraktes som et brudd på filosofien til Unix-lignende operativsystemer. Det har også vært bekymringer for at systemd fører til avhengigheter, slik at distributørene ikke har noe annet valg etterhvert som applikasjoner blir avhengige av dets komponenter.

I et intervju den 6. juli 2012, ga Slackware's leder Patrick Volkerding uttrykk for reservasjoner overfor systemd, og hevdet at det krenker Unix-filosofien om å sammenføye programvare med en begrenset definert funksjonalitet.Interview with Patrick Volkerding of Slackware, LinuxQuestions.org, 6. juli 2012 Per 2. juli 2016 (versjon 14.2) støtter ikke Slackware systemd, men i 2013 utelukket ikke Volkerding muligheten for å svitsje over til det.volkerdi Slackware Maintainer, LinuxQuestions.org, 29. oktober 2013

Fra 25. oktober 2013 til 2. januar 2014 fant det sted en lang debatt i Debian Technical Committee på mailinglisten om Debian 8.0 «Jessie»,Debian Bug report logs - #727708 tech-ctte: Decide which init system to default to in Debian, tråden begynner 25. oktober 2013 som kulminerte i en beslutning til fordel for systemd. Debatten ble vidt publisertJonathan Corbet: Which init system for Debian?, LWN.net, 5. november 2013Michael Larabel: Debian Still Debating Systemd vs. Upstart Init System, phoronix, 30. september 2013 og etter beslutningen har debatten fortsatt på mailinglisten. Debian 8.0 ble lansert 25. april 2015.

I en blogg den 26. januar 2013 kalt The Biggest Myths imøtegikk Lennart Poettering 30 argumenter som motstandere har ført i marken omkring systemd.The Biggest Myths, 26. januar 2013 Den 6. oktober 2014 anklaget han Linus Torvalds og andre utviklere av Linuxkjernen for å ha skapt splittelsen innen Linux-samfunnet.Steven J. Vaughan-Nichols: Lennart Poettering's Linus Torvalds rant,ZDNet, 6. oktober 2014

Den 14. februar 2014 kunngjorde Mark Shuttleworth på en blogg at Ubuntu ville gå over til systemd,Mark Shuttleworth: Losing graciously   , 14. februar 2014 selv om han den 18. oktober 2013 beskrev systemd som «enormt invasivt og neppe forsvarlig».Mark Shuttleworth: Quantal, raring, saucy… , 18. oktober 2013 Ubuntu var den opprinnelige utvikler av Upstart. Den 23. oktober 2014 ble systemd lansert i Ubuntu 14.10.

Den 10. mars 2014 uttrykte Eric S. Raymond den mening at systemd etter en innledende suksess hadde potensial til å utvides hinsides dets opprinnelige hensikt i en fatal retning, og bli tunggrodd, tregt og kreve mer minne.Eric S. Raymond: systemd, Slashdot.org, 10. mars 2014 Den 2. april 2014 uttrykte Linus Torvalds reservasjoner mot holdningen til brukere og bugrapporter hos Kay Sievers, en sentral utvikler av systemd.Linus Torvalds: Re: [RFC PATCH] cmdline: Hide "debug" from /proc/cmdline, LKML.org, 2. april 2014

Sent i april 2014, ble det startet en kampanaje for å boikotte systemd, og en nettside ble opprettet med oversikt over ulike grunner til ikke å adoptere det.Is systemd as bad as boycott systemd is trying to make it? , Linux Today, 4. september 2014boycottsystemd.org, 6. desember 2014

I en artikkel publisert den 18. august 2014 i InfoWorld skrev Paul Venezia om kontroversen rundt systemd. Han hevdet at den krenket Unix-filosofien og skyldtes «de enorme egoer som er fast overbevist om at de ikke kan gjøre noe feil».Paul Venezia:  Systemd: Harbinger of the Linux apocalypse, 18. august 2014 Artikkelen sammenlignet systemd med svchost.exe, en kritisk systemkomponent med omfattende funksjonalitet som ble introdusert i Microsoft Windows 2000.

Joey Hess,Joey Hess: on leaving Russ Allbery,Russ Allbery: Resigning from the Technical Committee, 16. november 2014 Ian JacksonIan Jackson: Resignation, 19. november 2014 i Debian Technical Committee, og Debians systemd-ansvarlig Tollef Fog HeenResignation from the pkg-systemd maintainer team, 16. november 2014 trakk seg fra sine stillinger i november 2014. De forsvarte sine beslutninger med stress relatert til de offentlige mailinglistene og bloggene med pågående uenighet om systemd.

I desember 2014 ble en fork av Debian, kalt Devuan, kunngjort av en gruppe som kalte seg «Veteran Unix Admins». dens intensjon er å lage en Debian-variant uten systemd.corbet: The "Devuan" Debian fork, LWN.net, 29. november 2014

I august 2015 fikk systemd et skall for innlogging, som startes av kommandoen  machinectl shell. 

Se også
 launchd
 Service Management Facility

Referanser

Eksterne lenker


 Chapter 8. Managing Services with systemd, Red Hat Linux 7 documentation, System Administrator's Guide, 2015
 Sébastien Koechlin: Évolutions techniques de systemd, Linuxfr.org, 2. august 2011
 Lennart Poettering, Kay Sievers, Thorsten Leemhuis: Control Centre: The systemd Linux init system, the H Open, 8. mai 2012
 Lennart Poettering, Kay Sievers, Thorsten Leemhuis: Booting up: Tools and tips for systemd, a Linux init tool, the H Open, 15. mai 2012

Kategori:Programvare kun for Linux
Kategori:Programvare for Red Hat Enterprise Linux
Kategori:Fedora
Kategori:Ubuntu
Kategori:Debian
Kategori:SUSE Linux
Kategori:Freedesktop.org
Kategori:Programvare fra 2010