Tønder (slekt)

Tønder er en borgerlig dansk-norsk slekt med opphav i den danske (den gang slesvigske) landsbyen Tønder i Sønderjylland, hvorfra Christopher Nielssen (1587–1656) kom da han flyttet til Norge og døpte sine sønner Tønder. En del av hans etterkommere har havnet i Danmark igjen, så det finnes Tøndere begge steder.

Flere av slektens etterkommere har hatt sentrale offentlige embeter i både Norge og Danmark, særlig innen militæret og kirken. Mange Tøndere har også vært godseiere i begge land.

Etter unionstiden har flere Tøndere vært virksomme innen handel, kultur, jordbruk og politikk. I norsk politikk har samtlige vært stortingsrepresentanter, statsråder og ordførere. Eidsvollmennene Hans Midelfart og Christian Hersleb Hornemann var etterkommere av Tønder-slekten.

Tønder-slekten har historisk hatt en sterk posisjon i Midt-Norge og Nord-Norge.

 Forbindelser til andre slekter 
Gjennom giftemål har slektens etterkommere forgreininger i andre kjente norske slekter som: Anker, Angell, Astrup, Hornemann, Coldevin, Lysholm, Midelfart, Greve, Hersleb, Nissen, Schjelderup, Parelius, Collin, Gude, Bull og til etterkommere av den gamle adelsslekten Benkestok.

Samtlige av disse slektene tilhørte som Tønder Handelspatrisiatet i Søgaden, og mange regnes i tillegg som nordlandsslekter. Mange av slektenes medlemmer pleide tett omgang, og giftet seg med hverandre for å sikre at rikdom og sosial status gikk i arv.De trondhjemske handelshusene på 1700-tallet: Bull, Ida (1998) 

Noen av Tønder-slektens medlemmer i Nord-Norge er samtidig etterkommere av sorenskriver Christen Jensen Hveding. Susanne Augustinusdatter Tønder etterlot seg en stor etterslekt gjennom ekteskapet med Jochum Greve (Hvedings barnebarn). Den nordlandske slektslinjen har samtidig slektskap til den danske slekten Busch.

Etterkommere av Christopher Nielsen og hans kone Karen Olufsdatter Schriver fra andre ekteskap (1612-1656) har også røtter i adelsslekten Darre.

 Våpenskjold 
Slektens våpen viser en due stående på en stubbe og med løftede vinger.

 Slektsgrenen i Nord-Norge 
En gren av slekten i Nordland forvaltet en periode Dønnesgodset og Tjøttagodset. Tønder-slekten rådet også over Dønnes kirke på Helgeland frem til 1700-tallet. Til kirken skaffet slekten en stor kirkeklokke fra Nederland som fremdeles er i bruk. Flere av slektens medlemmer ligger i familiemausoleet i kirken, som er Norges største private mausoleum. Mausoleet ble brukt av slektens etterkommere frem til 1860-tallet, og inneholder totalt 22 kister. En av dem er Peder Tønder som var amtmann i Nordlandene (Nordland og Troms). Tønder-slekten har mange etterkommere i Nord-Norge. Slektsgrenen i Nordland representerer en klassisk nordlandsslekt. miniatyr|Slekten rådet en periode over Dønnes kirke i Nordland
Tønder-slekten etablerte seg i den nordlige landsdelen gjennom besittelse av offentlige embeter.

 Slektslinjen etter Augustinius Olsen Wivel og Christiane Charlotte Tønder 
Augustinius Olsen Wivel (1660–1738), sønn av sognepresten til Lødingen Oluf Augustinussen Wivel, kom i tjeneste hos Peder Tønder på Dønnes i 1680. Wivel forvaltet og bestyrte Dønnesgodset for Tønder familien i flere år. I 1695 ble han gift med en av Tønders arvtakere, Christiane Charlotte Tønder. I 1704 flyttet han til Vandve der han drev skipperbruk til han døde i 1738. Barna deres tok morens pikenavn Tønder og fra disse nedstammer slekten Tønder på Helgeland i Nordland.

Christiane Charlotte Tønder (1679-1749) var datteren til sognepresten i Trondheim Ole Christophersen Tønder og Maren Jørgensdatter Schjelderup (av slekten Schjelderup). Hun var barnebarnet av slektens stamfar Christoffer Nielssen Tønder. På morssiden nedstammet hun direkte fra biskopen i Trondheim Peder Jensen Schjelderup (1571–1646), og fra borgermesteren og rådmannen i Trondheim Hans Gjertsen Busch (1585-1649).

Olsen Wivel var selv av dansk herkomst. Moren hans kom fra København, og morfaren hadde virket som kjøpmann og possementmaker i Amager. Morfaren hadde enerett til å være possementmaker i mange år.

 Nordlandske Tønder-etterkommere i København 
I kildene finnes en Hans Tønder som var handelsmann i den danske hovedstaden i 1750-årene. Hans Tønders niese Anna Marie Greve er en annen etterkommer; hun ble døpt i København i 1753, der familien bodde en periode i embets medfør. Dette er en av flere linjer av slekten som har vendt tilbake til Danmark.

Noen etterkommere
Andreas Christophersen Tønder (1615–1696), borgermester og stiftsskriver i Trondheim. Sønnen Christopher Tønder (1681) ble byskriver i København, en annen sønn Petter Andersen Tønder (f. ca 1673) ble kaptein i Nederland og Michael Andersen Tønder (f. ca 1679) var islandsk kjøpmann
Niels Christoffersen Tønder (1620–1649), borgermester i Trondheim. En direkte kognatisk etterkommer av borgermesteren offiser Ebbe Carsten Tønder Astrup (1794–1888), var far til statsråd Hans Rasmus Astrup (1831–1898). Hans Astrup var far til oberst Ebbe Carsten Morten Astrup (1876–1955), og farfar til skipsreder Nils Ebbessøn Astrup (1901–1972) og oldefar til skipsreder Hans Rasmus Astrup (1939–2021). Andre direkte etterkommere inkluderer major og sjef for det Stjørdalske kompani Christian Fredrik Coldevin (1727–1802) og forfatter Sigrid Undset. Undset nedstammer fra Tønder-slekten via sin mor.
Ole Christophersen Tønder (1633–1684), sogneprest i Vår frue kirke, Trondheim. Etterkommeren Ole Olsen Tønder (1663–1725) ble sogneprest i Meldalen, og hans sønn Oluf Olufsen Tønder (1708–1747) virket også som sogneprest. En annen kognatisk etterkommer Poul Frederik Gaarder (1779–1857) ble sogneprest i Alstahaug og prost i Helgeland
Peder Tønder (1641–1694), amtmann og godseier
Mads Andersen Tønder (1644–1720), rådmann i Trondheim
Nicolai (Niels) Jacobsen Tostrup (1660), residerende kapellan i Grip fiskevær og senere i Kvernes 
Hans Jenssen Collin (1682–1742), borgermester i Kristiansand. Collin var sønn av Karen Tønder, datteren av sogneprest Ole Christophersen Tønder og barnebarn av slektens stamfar. Collins sønn, Niels Krog Collin, ble senere amtmann i Romsdal 
Hans Nobel d.y. (1684–1752), amtmann i Stavanger og justisråd. Nobel var barnebarnet av slektens stamfar og hans andre kone Karen Olufsdatter Skriver 
Peder Lauridsen Brønlund (1687–1738), sogneprest og prost i Brønnøy, krigskommissær
Hans Horneman (1688–1764), skipsreder og rådmann i Trondheim. Horneman var sønn av Anna Nielsdatter Tønder, datteren av borgermester Nils Tønder og barnebarn av slektens stamfar 
Peder Hersleb (1689–1757), biskop i København. Hersleb var barnebarnet av Anna Hersleb (Tønder), som var datteren av slektens stamfar. Herslebs sønn, Hans Christopher Hersleb (1722–1788), ble jurist og borgermester i København
Johan Garmann (1717–1768), sorenskriver i Bergen
Hans Peter Tønder (d. 1760), oberstløytnant
Frantz Wilhelm Tønder (d. 1738), kaptein
Michael Christian Ludvig Ferdinand Tønder (1692–1755), dansk-norsk sjøoffiser og viseadmiral. Tønder deltok i slaget i Dynekilen, der deltok også broren Christian Tønder (1690–1717)
Henrik Andreas Tønder (1696–1773), sjøoffiser. Deltok i slaget i Dynekilen
Ditlev Axelsen Tønder (1699–1776), kaptein
Christian Ulrik Tønder (1699–1751), amtmann i Romsdals amt. Tønders dattersønn var eidsvollsmannen Hans Christian Ulrik Midelfart (1772–1823)
Elisabeth Tønder Brix (1707–1778), eiendomsmagnat og gjestgiver i Steinkjer
Hans Emahus Arnoldussen Tønder (1710–1752), godseier på Dønnesgodset
Ebbe Carsten Tønder (1726–1785), prest og forfatter
Jeremias Tønder (1728–1820), sogneprest
Claus Frandsen Tønder (1737–1819), dansk kontraadmiral
Niels Tønder Lund (1749–1809), forfatter, entomolog og botaniker
Ole Tønder Lange (1749–1814), generalkrigskommissær og godseier 
Hans Emahus Tønder Coldevin (1754–1835), krigsråd og godseier på Dønnes i 1802. Sjef for kystvernet på Helgeland
Johan Mølmann Lysholm (1763–1839), stortingsrepresentant og forretningsmann. Gjennom datteren er offiseren og eventyreren Henrik Angell (1861–1922) en direkte etterkommer
Peder Borch Tønder (1772–1842), sogneprest
Jens Peter Tønder (1773–1836), dansk litteraturviter. Peter Tønders far, Raphael Henrik Tønder (1740–1814), var admiral i den dansk-norske marinen
Jørgen Andreas Grabow (1773-1829), stiftsamtmann, overkrigskommissær og offiser i infanteriet. Sønnen Johan Christian Grabow (1812-1877) var ordfører i Trondheim i 1857
Jacob Hersleb Sodemann (1780-1849), lærer, teolog og politiker
Henrik Georg Tønder (1782–1834), kjøpmann i Kragerø og stadshauptmann, stortingsmedlem. Sønn av byfogd Jacob Gynge/Giønge Tønder (1745–1806), som igjen var sønn av byfogd Peder Tønder (1699–1770) og Elisabeth Gynge
Herman Christopher Garmann (1786–1853), fransk visekonsul i Trondheim
Betzy Sneedorff (1790–1875), hoffdame. Sneedorff nedstammer fra Tønder-slekten via sin mor Maria Elisabeth Tønder (1770–1815), morens tipptippoldefar var slektens stamfar. Sønnen til Sneedorff oberst Carsten Christian Anker (1817–1898) ble kommandant i Fredrikstad og kammerherre, den andre sønnen Carl Johan Anker var også offiser. Via datteren Hedevig Betzy Sigismunda Annette Anker (1819–1879) gift Wedel Jarlsberg, nedstammer godseier Johan Caspar Herman Wedel Jarlsberg (1841–1922), og hans sønn hoffsjef Peder Anker Wedel-Jarlsberg (1875–1954). Gjennom Sneedorffs femte datter Betzy Gude (1830–1912) nedstammer diplomaten Ove Gude (1853–1910) og filmprodusenten Ivo Caprino (1920-2001) 
Henrik Lysholm (1790–1860), stortingsrepresentant og embetsmann
Arnold Nicolai Caspar Tønder (1796–1869), dansk overetatsråd
Hans Emahus Tønder Sandborg (1798–1863), prest og ordfører i Borre
Isak Georg Jørgen Coldevin (1800–1865), godseier og ordfører i Frosta. Coldevin nedstammer fra slekten via sin far.  
Johan Augustinussen (1808–1888), stortingspolitiker. Augustinussen nedstammet fra slekten via sin farmor Christiana Charlotta Tønder (1724–1795)
Rasmus Tønder Nissen (1822–1882), professor og statsråd
Niels Johan Tønder (1835–1925), dansk korpslege
Ebbe Holger Valdemar Tønder (1836–1921), dansk offiser og kammerherre. Tønders barnebarn Adam Moltke (1906–1985) ble politimester i Viborg
Fredrikke Tønder-Olsen (1856–1931), landets første forsikringsagent
Kristian Pedersen Tønder (1860–1930) og sønnen Per Tønder (1911–2015), begge prester og politikere fra Salangen
Thyra Tønder (1872–1955), dansk malerinne
Axel Coldevin (1900–1992), historiker og faglitterær forfatter. Coldevin nedstammer fra Tønder-slekten via sin far godseier Hans Johan Emahus Tønder Coldevin (1834–1932).
Dag Tønder (1907–1989), redaktør og jurist
Olav Tønder (1926–2000), medisinprofessor
Gunnar Tønder (1935–2020), lokomotivfører
Bård Tønder (1948–), høyesterettsdommer
Mette Tønder (1969–), tidligere ordfører i Nittedal og stortingsrepresentant 
Ulf Flittig Tønder (1978–), filmklipper

Christopher Nielssen (1587–1656) flyttet til Norge og ble toller og fogd på Nordmøre. Gift i København i 1613 med Sidsel Andersdatter (1600–30) og i 1631 med  Karen Olsdatter Schriver (1612–)
Niels Christophersen Tønder (1613–1649) borgermester i Trondheim
Anna Nielsdatter Tønder (1644–1701) gift med kjøpmann Henrik Hornemann (1644–1716)
Anna Henriksdatter Hornemann (1671–1766) gift med kjøpmann og skipsreder Ebbe Carstensen fra Flensburg
Niels Ebbesen Tønder (1700–65) sogneprest i Vår Frue kirke, gift Margrethe Hass
Ellen Margrethe Tønder (1725–87) gift med kapellan Lauritz Lund
Niels Tønder Lund (1749–1809) generaltollkammerdeputert, forfatter, entomolog og botaniker. Gift med Georgine Catharine Bluhme, datter av veimester Nicolai Frederik Krohg
Ebbe Carsten Tønder (1726–85) sogneprest på Stranda, gift Susanne Angell av  Angell (slekt)
Nicolaus Tønder (1764–1832) stabskirurg i Danmark gift Anna von Saldern
Arnold Nicolai Caspar Tønder (1796–1869) dansk overetatsråd
Niels Johan Tønder (1835–1925) dansk korpslege, gift Julie Neergaard
Thyra Tønder (1872–1955) dansk malerinne
Ebbe Holger Valdemar Tønder (1836–1921), dansk oberst og kammerherre
Hans Horneman (1688–1786) rådmann i Trondheim, gift Mette Bonsach
Anders/reas Christophersen Tønder (1615–1696) magistratspresident, borgermester og stiftsskrifer i Trondheim, eide Bakke gård, gift Karen Madsdatter Lund (1628–98), datter av Mads Jensen Midelfart
Jørgen Andreasen Tønder (–1698) gift Martha Olsdatter Pharo
Michael Christian Ludvig Ferdinand Tønder (1692–1755) dansk sjøoffiser
Frantz Wilhelm Tønder (–1738) kaptein
Claus Frandsen Tønder (1737–1819) dansk kontraadmiral som døde i Drammen
Raphael Andersen Tønder (–1700) løytnant gift med Margrethe Bull
Hans Peter Tønder (–1760) oberstløytnant 
Henrik Andreas Tønder (1696–1773) norsk sjøoffiser som kjempet mange slag, gift med Karen Volqvartz og 1760 med Frederikka Tangen.
Raphael Henrich Tønder (1740–1814) dansk kontreadmiral, gift med Elisabeth de Hemmer fra St. Croix
Jens Peter Tønder (1773–1836) dansk filolog
Marie Elisabeth (Betzy) Tønder (1770–1815) gift med den danske kontreadmiral Hans Christian Sneedorff (1759–1824), sønn av professor Jens Schielderup Sneedorff
Betzy Sneedorff (1790–1875) hoffdame, gift 1816 på Amalienborg med Erik  Anker, sønn av Carsten Anker
Betsy Juliane Charlotte Anker (1830–1912) gift med maleren Hans Gude
Se Gude for etterkommere som Ove Gude og Nils Gude
Marie Agnes Christiane Anker gift med geologen og forfatteren Theodor KjerulfSe ellers Anker (slekt)
Mads Mathias Andreassen Tønder (1643–1720) gift Margrethe von Grabow
Andreas Mathias Tønder (1686–1738) gift med Sophie Juul
Karen Birgithe Tønder (1736) født i København, gift Johan von Grabow
Jørgen Andreas Grabow (1773–1847)
Ole Christophersen Tønder (1633–1684) sogneprest Vår Frue kirke i Trondheim, gift med Maren Jørgensdatter Schjelderup (–1701) av Schjelderup (slekt). Maren arvet i 1694 Dønnesgodset etter svogeren Peder Tønder, og hennes sønn Reinholt var eier fra 1701 til sin død i 1704 da sønnen Arnoldus ble eier.
Ole Olsen Tønder (1663–1725) gift med Elisabeth Melchiorsdatter Meldal
Elisabeth Tønder Brix (1701–1778) eiendomsmagnat og gjestgiver i Steinkjer, gift med Friedrich Brix og Marcus Soedemann
Arnoldus Tønder (1666–1711) fra Trondheim, eier av Dønnesgodset etter broren Reinholts død i 1704, gift Maria Emahus fra Dønnesgodset 
Hans Emahus Tønder (1710–1752) arvet Dønnesgodset, gift Else Greve
Maria Anna Emahus Tønder (1731–1802) gift 1751 med Isach Jørgen Coldevin (1724–93) som også ervervet Tjøttagodset
Se Coldevin for etterkommere som historikeren Axel Coldevin
Gidsken Olsdatter Tønder (1671–e. 1698) gift med  Erik Madsen
Christian Ulrik Tønder (1699–) gift Anna Møllmann
Stinchen Tønder (1732–93) gift med Albrecht Angell Midelfart (1714–88) av slekten Midelfart
Anna Catharina Tønder (1735–1804) gift med kjøpmann i Trondheim Henrich Lysholm (1724–70) som også var kanselliråd
Se Lysholm (slekt) for efterkommere som Henrik Lysholm
Christiane Carlotte Tønder (1679–1749) fra Herøy, gift Augustinius Wivel
Peder Augustinussen Tønder (1697–1736) lensmann Nesna, 
Christiana Charlotta Pedersdatter Tønder (1724–95) gift Lars Jonssøn
Peder Tønder Larsen (1752–1812) fra Nesna, gift Marithe Jørgensdatter
Christiana Pedersdatter Tønder (1782–1873) gift Jens Eliassen
Johanne Tønder (1828–1901) gift gårdbruker og handelsmann Elias Olsen (1822–91)
Fredrikke Tønder-Olsen (1856–1931), gravør, gründer og landets første forsikringsagent. Ugift.
Christian Ulrich Tønder (1699–1751) amtmann i Romsdals amt, gift med Helene Høyer
Rasmus Tønder (1746–1803) gift med Elen Parelius Dreyer
Helene Dorthea Tønder (1791–1867) gift med Christian Nicolai Nissen av slekten Nissen
Rasmus Tønder Nissen (1822–1882) professor og statsråd
Reinholt Tønder (1682–1704) arvet Dønnesgodset av moren Maren i 1701.
Peder Christophersen Tønder (1641–1694) tollkommissær i Trondheim, fra 1691 amtmann i Nordlandene, og fra 1675 eier av Dønnesgodset. Gift med Folchen Fremmersdatter (1625–86), enke etter forpakteren på Dønnesgodset. Ingen barn.

Referanser

Litteratur
Ebbe Karsten Tønder, Tøndernes Æt eller Slægttavler med alle dertil hørende Grene og Sidelinier til Familiens Ihukommelse'', 1775. Senere bidrag fra Marie Anna Emahus Tønder

Kategori:Etternavn
Kategori:Norske slekter
Kategori:Våpenførende slekter
Kategori:Danske slekter