Guernésiais

Guernésiais, også omtalt som dgèrnésiais, Guernsey-fransk, eller Guernsey-normannisk-fransk, er den varianten eller dialekten av normannisk som snakkes på øya Guernsey, en av Kanaløyene i Den engelske kanal. Den er tidvis omtalt på øya selv som kun «patois»Patois er den fransk betegnelsen for mindre lokale språk og dialekter som avviker fra standardspråket fransk, jf. Lerobert - dictionnaire pratique de la langue francaise, Lerobert dictionnaires, Red. Club France loisir, Paris, 2002. og i andre sammenhenger kan det omtales upresist som kun «normannisk». Som et av Oïl-språkene, de de gallisk-romanske språk (franske språk/dialekter) som hadde sin opprinnelse i de nordlige områdene av romersk Gallia, har også guernésiais sine røtter i latin, men har også fått sterke innflytelse fra både norrønt og engelsk ved ulike tider i historien.

Det er innbyrdes forståelig, om enn med en del vanskeligheter, med jèrriais-talende på naboøya Jersey og med normannisk-talende på fastlandet Normandie. Guernésiais minner mest med den normanniske dialekten i La Hague på Cotentinhalvøya som kalles cotentinais.

Guernésiais har i mindre grad blitt påvirket av fransk enn jèrriais har det, men har av den grunn i større grad blitt påvirket av engelsk. Nye ord som har blitt importert for nye fenomen er «le bike» og «le gas-cooker».

 Dagens status 
Da Kanaløyene ble okkupert av Nazi-Tyskland under den andre verdenskrig fikk guernésiais en mindre oppblomstring. Da folket ikke ville bli forstått av okkupasjonsmakten, som tidvis kunne forstå både engelsk og fransk, snakket de isteden guernésiais.

Folketellingen av 2001 viste at 1 327 (hvorav 1 262 var født på Guernsey) eller 2 prosent av befolkningen snakket språket flytende mens 3 prosent forsto språket. Imidlertid av disse var 70 prosent, eller 934 av de 1 327 over 64 år. Blant de unge på øya var det kun 0,1 prosent eller en av tusen som snakket språket flytende. Imidlertid hevdet 14 prosent av befolkningen å ha en viss forståelse av språket.

Den 7. februar 2013 ble det opprettet en språkkommisjon på Guernsey som et initiativ fra lokalmyndighetene for å bevare lingvistisk kultur.«Language commission to be formed» . Guernsey Press. 8. februar 2013. L'Assembllaïe d'Guernesiais, en sammenslutning for utøvere av språket, ble opprettet i 1957. Det utgir et tidsskrift. En annen sammenslutning, Les Ravigoteurs, har utgitt en lesebok og en kassett for barn.

Den årlige festivalen Eisteddfod gir en mulighet for de som praktiserer guernésiais å utøve det i en større sammenhenger, og lokalradioen og avisen har tilsvarende oppfølging. Det er en del frivillig undervisning i skolene på Guernsey; også kveldsundervisning. «Learn Guernsey’s language in a lunch break»  . IFC Feed.com - Guernsey. 11. oktober 2013

Guernésiais er anerkjent (sammen med jèrriais, irsk, skotsk-gælisk, walisisk, mansk og skotsk) som et regionalt språk av de britiske og irske regjeringene innenfor rammeverket av British-Irish Council.

 Kultur og litteratur 
Det er en rik tradisjon for poesi i språket på Guernsey. «Guernésiais», Omniglot Sanger fra Guernsey var inspirert av havet, av fargefulle talemåter, av tradisjonelle folkeminner, foruten også øyas naturskjønnheter. Øyas største poet var George Métivier (1790–1881), en samtidig med den franske poeten Victor Hugo, som påvirket og inspirerte lokale poeter til å trykke og utgi deres tradisjonelle poesi. Métivier blandet lokale stedsnavn, navn på fugler og dyr, tradisjonelle ordtak og muntlig fragmenter fra middelalderens poesi for å skape sitt Rimes Guernesiaises (1831). Han var også den første til å sette sammen en normannisk ordbok på Kanaløyene, Dictionnaire Franco-Normand  (1870), som ble betydningsfull ved at den etablerte den første standardiserte ortografi, senere endret og modernisert.

Victor Hugo bodde i politisk landflyktighet på Guernsey fra 1855 og til 1870 hvor han bosatte seg i Hauteville House i prestegjeldet Saint Peter Port. Han inkluderte en del sjeldne ord guernésiais i en del av sine kanaløy-romaner, eksempelvis Les Travailleurs de la mer («Sliterne fra havet», 1866), blant annet hvor han introduserte ordet pieuvre (blekksprut) i fransk hvor det standardiserte ordet er «poulpe». Liddicoat, Anthony; Baldauf, Richard B. (2008): Language Planning and Policy: Language Planning in Local Contexts, Multilingual Matters, s. 136, fotnote 4

Louis Lucien Bonaparte (1813 – 1891), tredje sønn av Napoléon Bonapartes bror, utga en oversettelse på guernésiais av den bibelske «Lignelsen om såmannen»Nettbibelen: Evangeliet etter Markus 4 i 1863 som en del av sine filologiske forskning.

Denys Corbet (1826–1910) beskrev seg selv som Draïn Rimeux, «den siste poet» på guernésiais, og utga i sin tid mange dikt på øyas stedegne tungemål i Guernseys avis og privat.Cox, Gregory Stevens: «Islomania and Guernsey»  (PDF), SICRI Network

Thomas Martin (1839–1921) oversatte til guernésiais: Bibelen, drama av William Shakespeare, tolv skuespill av Pierre Corneille, tre av Thomas Corneille, tjuesju av Molière, tolv av Voltaire og The Spanish Student av Henry Wadsworth Longfellow. Jones, Mari C. (2008): The Guernsey Norman French Translations of Thomas Martin: A Linguistic Study of an Unpublished Archive, Leuven, ISBN 978-90-429-2113-9

Thomas Henry Mahy (1862–1936) skrev Dires et Pensées du Courtil Poussin, en fast spalte i avisen La Gazette Officielle de Guernesey fra 1916. En samling av disse essayene ble utgitt bokform i 1922. Thomas Alfred Grut (1852–1933) utga Des lures guernesiaises i 1927, også en samling av tekster som hadde tidligere blitt utgitt i aviser. Han oversatte også en del av fortellingene Jersey-forfatteren Philippe Le Sueur Mourant (1848–1918), som skrev på jèrriais, til guernésiais. Marjorie Ozanne (1897–1973) skrev korte fortellinger og noveller som ble trykket i Guernsey Evening Press mellom 1949 og 1965. En del eldre tekster ble utgitt i La Gazette de Guernesey på 1920-tallet. Ken Hill oversatte og redigerte mange av Marjorie Ozannes korte fortellinger, skisser og dikt på engelsk med en tydelig Guernsey-betoning. Det ble samlet i to bind i 2000: The Collected Works of Marjorie Ozanne, 1897-1973.«Book Sales» , La Société Guernesiaise

Métiviers ordbok ble erstattet av en ny utgave ved Dictiounnaire Angllais-Guernésiais av Marie de Garis (1910–2010). Den ble utgitt av La Société Guernesiaise. Første utgave ble utgitt i 1967, tilføyelser i 1969 og 1973. En tredje utgave kom i 1983. I 1999 ble Marie de Garis belønnet med en britisk orden for sitt arbeid.

 Fonologi 
Metatese, som viser til at to deler bytter plass innenfor et hele, viser at /r/ er vanlig i guernésiais sammenlignet med sercquiais (Sark) og jèrriais (Jersey).

GuernésiaisSercquiaisJèrriaisFranskEngelskNorskkérouaïekrweecrouaixcroixcross  korsméquerdimekrëdiMêcrédimercrediWednesday  onsdag

Andre eksempler er pourmenade (promenade/spasere), persentaïr (presentere), terpid (tripod/trefot).

 Examples 

 Guernésiais(uttale) Engelsk Fransk Norsk Quaï temps qu’i fait? What's the weather like? Quel temps fait-il ? Hvordan er været? I' fait caoud ogniet It's warm today Il fait chaud aujourd'hui Det er varmt i dag Tchi qu’est vote naom? What's your name? Formelt: Comment vous appellez-vous?Colloquial: Comment t'appelles-tu? / Comment tu t'appelles?Quel est votre nom? Hva heter du? Coume tchi que l’affaire va?(kum chik la-fehr va) How are you? Bokstavelig: How's business going? Comment vont les affaires ? Hvordan har du det? Quaï heure qu'il est? What's the time? Quelle heure est-il ? À la perchoine (a la per-shoy-n) See you next time Au revoirÀ la prochaine Ser deg senere Mercie bian Thank you very much Merci beaucoupeller: Merci bien Takk skal du ha chén-chin this ceci dette ch'techin this one celui-ci denne Lâtchiz-mé Leave me Laissez-moi Forlat meg

 Eksempel på guernésiais 
Første vers fra Sarnia Chérie, Guernseys nasjonalsang

Sarnia, chière patrie, bijou d'la maïr,
Ile plloinne dé biautai, dans d'iaoue si cllaire
Ta vouaix m'appeule terjous, mon tcheur plloin d'envie,
Et mon âme té crie en poine, mes iars voudraient t'veis.
Quaend j'saonge, j'té vaie derchier, mesme comme t'étais d'vànt,
Tes côtis si vaerts et ton sabllaon si bllànc,
Tes bànques et tes rotchets. Ah! Dé toutes la pus belle.
Mon réfuge et mon r'pos, chière île qu'est si belle.

 Referanser 

 Eksterne lenker 


 «What is Dgernesiais?»
 Guernesiais today ved Julia Sallabank – fra BBC
 Tekster på guernésiais
 La Societe Guernesiaise

Kategori:Kultur på Guernsey
Kategori:Språk i Europa
Kategori:Normannisk