Qasem Soleimani

Qasem Soleimani (; 1957–2020) var en iransk generalmajor i Revolusjonsgarden. Mellom 1998 og 2020 var han sjef for Quds-styrken, en divisjon primært ansvarlig for internasjonale militære og hemmelige operasjoner. 

Liv og virke
Bakgrunn
Qasem Soleimani vokste opp i en fattig bondefamilie i en liten landsby i den sørøstlige iranske provinsen Kerman. Han forlot skolen 13 år gammel for hjelpe familien å klare seg økonomisk. Som ung mann flyttet han inn til provinshovedstaden Kerman, der han arbeidet i byggebransjen for å hjelpe med å tilbake en gjeld hans far hadde pådratt seg.Steven O'Hern: Iran's Revolutionary Guard: The Threat That Grows While America Sleeps. Potomac Books, 2012. s. 85. Online-Teilansicht I ledige stunder løftet han vekter og lyttet til en vandrepredikant ved navn Hojjat Kamyab, som var en protesjé av Ali Khamene'i.Dexter Filkins: [https://www.newyorker.com/magazine/2013/09/30/the-shadow-commander The Shadow Commander] I: The New Yorker, 30. september 2013

Militær
Under den islamske revolusjon trådte Soleimani inn i Revolusjonsgarden. Han steg i gradene fra og med Iran-Irak-krigen i 1980-årene, da han gjorde seg bemerket. Han tok personlig del i en rekke hemmelige militære oppdrag i utlandet. Hans virksomhet som leder for Quds-styrken var preget av hemmelighold og han brukte få og enkle ord. Han var ofte taus i konversasjoner og ga et beskjedent eller hemmelighetsfullt inntrykk, samtidig som han opptrådte offentlig ved fronten i Syria eller ved rakettbatterier i Irak. I Irak støttet han Saddam Husseins motstandere blant kurdere og sjiamuslimer.

Som veteran fra Iran–Irak-krigen ble han en svært populær person i Iran. Soleimani ble med i revolusjonsgarden i 1979 og utmerket seg i krigen mot Irak tross lite militær utdanning. Han var en av de mektigste i det iranske regimet og ble regnet som en mulig fremtidig leder. Soleimani skal ifølge The New Yorker ha innledet uoffisielt samarbeid med tjenestemenn fra USA i kamp mot Taliban etter angrepet 11. september 2001.

Han var aktiv i mange konflikter fra Afghanistan til Levanten. Hans metoder har vært en blanding av militær intervensjon gjennom ideologiske fullmakter og nøktern strategisk diplomati. Quds-styrken hadde lenge gitt militær assistanse til Hizbollah i Libanon og Hamas i De palestinske områdene. I 2006 var han i Libanon for å støtte Hizbollah i en månedlang krig med Israel. Etter USAs invasjon av Irak fikk Suleimani økende politisk og militær innflytelse i landet gjennom al-Malikis regjering og Sjia-militsen, som er utstyrt og ledet av Quds-styrkene. Siden borgerkrigen i Syria begynte hjalp Soleimani og forsøkte å styrke den syriske regjeringen, en iransk nøkkelalliert. Soleimani hadde i praksis ansvaret for Irans militære og hemmelige operasjoner i Midtøsten. Han var også involvert i operasjoner i Afghanistan, Kaukasus og Sør-Amerika. Etter president Trumps trusler mot Iran i juli 2018 svarte Soleimani på vegne av regimet og sammenlignet Trump med en kabaretartist.

Død
Solelmani ble drept i et målrettet droneangrep nær den internasjonale flyplassen i Bagdad den 3. januar 2020. USA tok på seg ansvaret for angrepet, som ble utført fra en MQ-9 Reaper. Angrepet skjedde etter ordre fra president Donald Trump. Da Soleimani ankom Bagdad flyplass ble han møtt av Abu Mahdi al-Muhandis og han ble også drept i droneangrepet. Abu Mahdi al-Muhandis var leder for Kata'ib Hizbollah (Hizbollah-brigadene) som er en sjia-islamsk milits i Irak og han var leder for en paraplyorganisasjon for proiranske milits i Irak. Det var Abu Mahdi al-Muhandis' tilhengere som stormet den amerikanske ambassaden i Bagdad noen dager tidligere.

Beslutningen om å angripe Soleimani personlig ble tatt av Trump noen dager eller en uke før angrepet ble gjennomført. Utenriksminister Mike Pompeo begrunnet angrepet særlig med nylige angrep på oljetankere i Hormuzstredet, nedskyting av en amerikansk drone og angrep på en amerikansk base ved Kirkuk der en sivil kontraktør ble drept. Soleimani har i mange år vært i USAs søkelys. Presidentene Obama og Bush unnlot å foreta seg noe overfor Soleimani. Ifølge Pentagon ble Soleimani drept fordi han «aktivt la planer om å angripe amerikanske diplomater og militære i Irak og regionen». Demokratiske politikere krever nærmere innsyn i begrunnelsen for angrepet. Ifølge Aftenposten ble flere aksjoner vurdert som gjengjeldelse for angrepet i Kirkuk. Direkte angrep på Soleimani var det mest dramatiske. USA angrep 29. desember 2019 iranskstøttede militsgrupper i Irak og omkring 15 personer ble drept. To dager senere gikk Iran-vennlige demonstranter til angrep på USAs ambassade i Irak og brøt seg blant annet inn på området. TV-bildene av demonstranter som stormet ambassaden skal ha gjort Trump svært sint og Trump sammen med nærmeste rådgivere bestemte seg for et målrettet angrep på Soleimani - de militære rådgiverne skal ha blitt overrasket over den dramatiske beslutningen. Ifølge the Economist er det ikke lagt frem overbevisende bevis for at Soleimani var i ferd med å gjennomføre eller planlegge angrep mot amerikanske mål. John Bolton tok i juni 2019 til orde for et angrep mot blant andre Soleimani etter at Iran hadde skutt ned en ubemannet amerikanske drone.

Etterspill
I dagene etter hans død ble store plakater av Soleimani sammen med øverste leder Ali Khamenei satt opp i Teheran for å vise at han tilhørte den innerste krets. Irans president Hassan Rouhani og Khamenei besøkte generalens familie. Flere tusen var samlet i Bagdad i forbindelse med at Soleimanis kiste ble fraktet gjennom Irak og videre til Iran. Statsminister Adel Abdul-Mahdi og andre irakiske ledere deltok i markeringen i Bagdad. Det var offentlige markeringer i de hellige byene Najaf og Karbala. Flere hundre tusen fylte gatene i den arabiskdominerte byen Ahvaz i Iran dit Soleimanis kiste ble fraktet. Etter attentatet mot Soleimani ba USAs myndigheter amerikanere om å forlate Irak umiddelbart. Iranske myndigheter betrakter drapet på Soleimani som et angrep på Iran og Anders Romarheim ved Institutt for forsvarsstudier sier at Iran kan oppfatte angrepet som en krigserklæring. Store folkemengder fylte gatene i sentrum av Teheran da Soleimanis kiste ble fraktet gjennom byen 6. januar 2020. Statlig kringkasting anslo tallet på fremmøtte til «millioner» (flere hundre tusen ifølge NRKhttps://www.nrk.no/urix/ayatolla-khamenei-grater-ved-kisten-til-general-soleimani-1.14847816). Kisten ble fraktet fra Teheran til den hellig byen Qom før begravelsen i Kerman 7. januar. Gatene i hans hjemby Kerman var fulle av folk i forbindelse med begravelsen der kisten ble plassert på et sentralt torg i byne og det ble rapportert at 50 personer omkom i trengselen og flere hundre ble skadet. Begravelsen ble utsatt. Blant grupper som mislikte Irans innblanding i Irak ble drapet på Soleimani mottatt med glede. Soleimanis kiste ble paradert gjennom tre irakiske og fem iranske byer, et mer omfattende arrangement enn ved Ruhollah Khomeinis død. Ungdommer som deltok i omfattende protester mot regimet i november 2019 (protester som ble brutalt slått tilbake av revolusjonsgarden) deltok i januar i sørgeopptog for en de kalte «folkets soldat».

Ali Khamenei, Irans øverste leder, og Hizbollah-leder Hassan Nasrallah, lovet å hevne drapet på Soleimani. Angrepet har ifølge New York Times ført til iranerne samler seg bak sine ledere. Den russiske regjeringen uttalte at drapet er brudd på folkeretten og at det kan forverre situasjonen. Drapet kan føre til at Russland styrker sin stilling i Midtøsten. Peter Bergen skriver for CNN at beslutningen om drepe Soleimani kan ha de mest vidtrekkende konsekvensene siden invasjonen av Irak i 2003. Iran erklærte at landet trakk seg fra 2015-avtalen om begrensninger i landets kjernefysiske virksomhet. The Guardian mener at drapet på Soleimani var en krigshandling og at angrepet var lite gjennomtenkt og med uforutsigbare konsekvenser. The Independent skriver at Soleimanis død trolig i liten grad vi påvirke Quds-styrkens virksomhet. Det amerikanske angrepet på Soleimani kan gjøre det vanskelig for å USAs fortsatte nærvær i Irak, ifølge the Economist. Den amerikanske basen i Ain al-Asad ble 8. januar angrepet med raketter. Ingen ble drept i angrepet. The Economist tror at angrep på Soleimani fører til at det iranske regimet vil arbeide enda hardere for å få USA ut av Midtøsten.

 Referanser 

Kategori:Iranske offiserer
Kategori:Generaler
Kategori:Personer tilknyttet den iranske revolusjonsgarde
Kategori:Personer tilknyttet Hizbollah
Kategori:Personer fra provinsen Kerman
Kategori:Personer fra Kerman