Politireformen i Norge 2015

Politireformen i Norge 2015 var en reform av Politi- og lensmannsetaten som ble presentert 31. mai 2015 av Erna Solbergs regjering, med støtte fra Venstre, KrF og Arbeiderpartiet.

Inntil juni 2020 ble reformen av partiene som støtter den omtalt som «nærpolitireformen», og har av motstandere vært omtalt som «fjernpolitireformen».«Fjernpolitireformen», i Lensmannsbladet 2/2015 side 32

Reformen hadde som hovedmål å effektivisere politistyrken i Norge, fremheve arbeidet med kultur og ledelse, og å stille krav til responstid. Reformen ble ikraftsatt 1. januar 2016. Som en del av reformen ble antall UP-distrikter redusert fra ni til fem.

 Historikk 
Stoltenberg II-regjeringen nedsatte 8. november 2012 et utvalg for å analysere utfordringene i norsk politi, og 19. juni 2013 overleverte utvalget en utredning til daværende justis- og beredskapsminister Grete Faremo. Utvalget anbefalte at det ble gjennomført to reformer i politiet; en strukturreform og en kvalitetsreform.

Strukturreformen skulle ha som formål å styrke politiets innsats mot kjerneoppgavene, blant annet ved å organisere politiet i seks politidistrikter – mot tidligere 27 – og at økt bemanning kan tillate færre små tjenestesteder.

Kvalitetsreformen skulle ha som formål å øke politiets innsats gjennom forbedringer knyttet til kvalitet og prestasjoner, samt å utvikle et «kunnskapsbasert politi.»

 Endelig forslag 
Utvalgets forslag om seks politidistrikter ble økt til tolv distrikter:

 Finnmark politidistrikt
 Troms politidistrikt
 Nordland politidistrikt
 Trøndelag politidistrikt (Nord- og Sør-Trøndelag)
 Møre og Romsdal politidistrikt
 Vest politidistrikt (Hordaland og Sogn og Fjordane)
 Sør-Vest politidistrikt
 Agder politidistrikt
 Sør-Øst politidistrikt (Buskerud, Telemark og Vestfold)
 Oslo politidistrikt (Oslo, Asker og Bærum)
 Øst politidistrikt (Follo, Romerike og Østfold)
 Innlandet politidistrikt (Hedmark og Oppland)

I tillegg inneholdt forslaget følgende krav og endringer:

 90 % av innbyggerne i hvert politidistrikt skal ikke ha mer enn 45 minutters kjøretid til et bemannet polititjenestested.
 95 % av alle anrop til nødnummeret 112 skal være besvart innen 20 sekunder.
 Kriminalomsorgen overtar transporten av varetektsfanger.
 Mattilsynet, ev. kommunene, tar seg av løse og farlige hunder.
 Kommunene overtar ansvaret for godkjenning av brukthandler, samt forvaltning av hittegods.
 Statens vegvesen overtar skiltmyndighet.
 Helsemyndighetene får ansvaret for transport av psykisk syke.

 Hovedseter 
Politidirektoratet fikk i oppdrag av Justis- og beredskapsdepartementet å beslutte hvor hovedsetene (også kalt administrasjonssted) i de nye politidistriktene skulle ligge. Direktoratets foreløpige forslag ble offentliggjort 5. oktober 2015, og etter en høringsrunde, og behandling av nærmere 250 høringssvar, kunngjorde direktoratet sin beslutning 16. desember 2015.Pressemelding 

 Finnmark politidistrikt: Kirkenes
 Troms politidistrikt: Tromsø
 Nordland politidistrikt: Bodø
 Trøndelag politidistrikt: Trondheim
 Møre og Romsdal politidistrikt: Ålesund
 Vest politidistrikt: Bergen
 Sør-Vest politidistrikt: Stavanger
 Agder politidistrikt: Kristiansand
 Sør-Øst politidistrikt: Tønsberg
 Oslo politidistrikt: Oslo
 Øst politidistrikt: Ski
 Innlandet politidistrikt: Hamar

Distriktenes funksjonelle struktur
I februar 2016 besluttet justis- og beredskapsminister Anders Anundsen overordnet organisasjonsmodell for de nye politidistriktene, under henvisning til at det var viktig å gjennomføre reformen uten ytterligere opphold. I brevet som informerte politidistriktene om beslutningen, ble det fastsatt hvordan politidistriktene skulle organiseres:

 Politidistriktene Øst, Sør-Øst, Sør-Vest, Vest, Innlandet og Trøndelag 
 Felles forebyggende enhet
 Felles etterforskningsenhet
 Felles operativ enhet
 Felles påtaleenhet
 Felles enhet for sivil rettspleie
 Felles enhet for forvaltning

Brevet åpnet for at hvert av disse distriktene kunne slå sammen felles forebyggende enhet med felles etterforskningsenhet, samt felles enhet for sivil rettspleie med felles enhet for forvaltning, så fremt det ble enighet om dette i lokale forhandlinger innen 15. mars 2016.

 Politidistriktene Agder, Møre og Romsdal, Nordland, Troms og Finnmark 
Felles forebyggings- og etterforskningsenhet
 Felles operativ enhet
 Felles påtaleenhet
 Felles enhet for forvaltning og sivil rettspleie

Brevet åpnet for at hvert av disse distriktene kunne dele opp felles forebyggings- og etterforskningsenhet i to separate enheter, og likeledes dele opp felles enhet for forvaltning og sivil rettspleie i to separate enheter, så fremt det ble enighet om dette i lokale forhandlinger innen 15. mars 2016.

 Unntak for Oslo politidistrikt 
Oslo politidistrikt var ikke omfattet av beslutningen, fordi Oslo hadde vesentlig annerledes utfordringer enn de øvrige politidistriktene, og derfor ville bli behandlet som en egen sak.

Tjenestesteder
Politidirektoratet vedtok at 127 tjenestesteder skulle legges ned, og 7 nye opprettes. Da reformen var endelig gjennomført, hadde etaten totalt 221 fysiske tjenestesteder (politistasjoner og lensmannskontorer).

 Kritikk 
Politireformen ble kritisert av både politikere og polititjenestemenn. Faktisk.no gjennomgikk reformen og konkluderte med at både politi og befolkning var misfornøyd med resultatet. 

 Referanser 

Kategori:Norsk politi
Kategori:Regjeringen Solberg
Kategori:Norske reformer
Kategori:Introduksjoner i 2015
Kategori:2015 i Norge