Vestlig jako

Vestlig jako (Psittacus timneh)  er en middelstor afrikansk papegøyeart i parakittfamilien, som i Norge også går under  andre navn, som timneh-jako. Arten er kjent for å være smart og har lett for å lære seg å snakke. Av den grunn er den blitt et svært populært kjæledyr.

 Taksonomi 
Jako (Psittacus erithacus) er nylig splittet i to separate arter, jako (Psittacus erithacus)BirdLife International 2013. Psittacus erithacus. The IUCN Red List of Threatened Species. Version 2014.3. Besøkt 2015-04-03 og vestlig jako (Psittacus timneh). Det norske navnet på sistnevnte er ikke avklart.

 Beskrivelse 
Vestlig jako er en mellomstor papegøye, som blir cirka 28–33 cm lang og typisk veier omkring 275–375 gram. Den er således fysisk litt mindre enn vanlig jako.

Arten har grå fjærdrakt med ispedde spragler, spesielt på hodet, nakken og halsen. Fjærdrakten er mørkere på oversiden enn undersiden. Rundt de blekgule øynene har den lysegrå, nærmest hvit bar hud. Stjerten er kort og mørk grå. Nebb og klør er sorte.
Det er svært liten forskjell på kjønnene, men ungfugler er gjerne litt mørkere grå. De har dessuten helt mørke øyne.

Vestlig jako hevdes å lære å snakke på et tidligere tidspunkt enn vanlig jako. Den skal heller ikke være like sky og nervøs.

 Utbredelse 
Vestlig jako er utbredt i Vest-Afrika, i land som Liberia, Sierra Leone, Guinea-Bissau, det sørlige Mali, Guinea og en stor del av Elfenbenskysten frem minst til ca 70 km øst for Bandamaelven.

 Referanser 

 Eksterne lenker 


Jako vestlig