Kangyur

Kangyur eller Kanjur (tibetansk: བཀའ་འགྱུར, wylie: bka'-'gyur, THL: kagyur, forenklet kinesisk: 甘珠尔, tradisjonell kinesisk: 甘珠爾, pinyin: gānzhūěr) er den ene av to store tekstsamlinger i den tibetanske buddhistiske kanon. Kangyur betyr «oversatte ord», og består av en løst definert liste av hellige tekster som anerkjennes av ulike skoler innenfor tibetansk buddhisme. Tengyur, som er den andre tekstsamlingen, betyr «oversatte avhandlinger», og består av kommentarer og avhandlinger av indiske forfattere, samt abhidharmatekster fra mahāyānaskoler og andre kilder.

De fleste tekstene i Kangyur er oversatt fra originaler på sanskrit; i noen tilfeller har de blitt oversatt fra kinesisk eller andre språk.

Det er usikkert når tekstsamlingen ble påbegynt. Fra 600-tallet e.Kr. ble buddhistiske tekster oversatt til tibetansk og samlet i ulike samlinger med forskjellig innhold – avhengig av sekterisk ståsted. Samlingene gjennomgikk forandringer over tid, der noen tekster ble tilføyd, mens andre ble utelatt. Den tidligste katalogen over tekster er fra 818 e.Kr. Den endelige samlingen av tekster fant sted under ledelse av abbeden Buton Rinchen Drub (1290–1364) på Shaluklosteret, som fikk katalogisert 4 569 tekster.

På tross av ulike katalogiseringer og standardiseringer, finnes det likevel ikke noen ensartet Kangyur. Det finnes minst 12 forskjellige tibetanske utgaver. I tillegg finnes det flere forskjellige utgaver på mongolsk. Mongolia hører inn under sfæren til tibetansk buddhisme, og både Kangyur og Tenguyr ble oversatt til mongolsk på 1600-tallet.

Uansett utgave, er Kangyur delt inn i fem seksjoner:

 Vinaya
 Prajnaparamita 
 Avatamsaka
 Ratnakuta
 Andre sutraer
 Tantra

Versjoner av Kangyur

Tshalpa Kaguy linjen
Tshalpa Kagyu er en tidligere linje innenfor tradisjonen Kagyu. Den ble grunnlagt av Zhang Yudrakpa Tsöndru Drakpa (1123–1193) som også grunnla klosteret Tsel Gungtang. Linjen døde ut på 1400-tallet, da den ble absorbert av Gelug eller «gulhattene».

Elleve forskjellige trykte utgaver og to håndskrevne utgaver knyttes til denne tradisjonen:

Yǒnglè Kangyur (1410)
Yǒnglè Kangyur (永乐版, yǒnglè bǎn) er den eldste kjente xylografiske eller trykte utgaven. Det ble tidligere antatt at den ble trykket med kobberplater. Dette er ikke tilfelle; trykkplatene var av tre, og teksten ble trykket med rødt blekk.
Yǒnglè Kangyur kalles også «sinober-utgaven». Ordet «sinober» (མཚལ, mtshal) er navnet på den røde fargen til blekket; det er også et homonym med det første ordet i benevnelsen tshal pa (ཚལ་པ), «fragmenter». 

Analyser av en Yǒnglè-folio fra University of Michigan, viser et veldig tynt dratt papir (8–9 stk. pr cm) laget av hvitmorbærtre, limt sammen i seks eller flere lag. Limet er laget med en dyppeteknikk hvor det er brukt en bevegelig form for sil. Strekpunkt-linjene er knapt synlige etter limingen av myke og absorberende papirlag.

Den ble utgitt i den daværende hovedstaden Nánjīng (南京), under Mingdynastiet i regjeringstiden til Yǒnglèkeiseren (永樂, 1360–1424). Utgaven er datert 9. mars 1410 – i det 8. året av Yǒnglè, eller metalltigerens år i den 7. syklus av den tibetanske kalenderen.

Utgaven består i dag av 105 bind samt et indeksbind (དཀར་ཆག, dkar chag). To bind mangler og det originale antallet bind var 108. Utgaven er videre organisert i syv seksjoner (སྡེ, sde):

BindFolierSeksjon (སྡེ, sde)Antall tekster Tantra (རྒྱུད་སྡེ · rgyud sde) 1 (oṁ, ཨོཾ) 1)2 (ka, ཀ)329Tantra (རྒྱུད་སྡེ · rgyud sde)23 (kha, ཁ)358Tantra (རྒྱུད་སྡེ · rgyud sde)64 (ga, ག)357Tantra (རྒྱུད་སྡེ · rgyud sde)95 (nga, ང)330Tantra (རྒྱུད་སྡེ · rgyud sde)436 (ca, ཅ)320Tantra (རྒྱུད་སྡེ · rgyud sde)177 (cha, ཆ)320Tantra (རྒྱུད་སྡེ · rgyud sde)108 (ja, ཇ)255Tantra (རྒྱུད་སྡེ · rgyud sde)159 (nya, ཉ)311Tantra (རྒྱུད་སྡེ · rgyud sde)310 (ta, ཏ)323Tantra (རྒྱུད་སྡེ · rgyud sde)9 (8+1)11 (tha, ཐ)204Tantra (རྒྱུད་སྡེ · rgyud sde)712 (da, ད)286Tantra (རྒྱུད་སྡེ · rgyud sde)913 (na, ན)299Tantra (རྒྱུད་སྡེ · rgyud sde)26 (24+2)14 (pa, པ)283Tantra (རྒྱུད་སྡེ · rgyud sde)1315 (pha, ཕ)321Tantra (རྒྱུད་སྡེ · rgyud sde)10916 (ba, བ)310Tantra (རྒྱུད་སྡེ · rgyud sde)8017 (ma, མ)304Tantra (རྒྱུད་སྡེ · rgyud sde)518 (tsa, ཙ)332Tantra (རྒྱུད་སྡེ · rgyud sde)3319 (tsha, ཚ)323Tantra (རྒྱུད་སྡེ · rgyud sde)4920 (dza, ཛ)342Tantra (རྒྱུད་སྡེ · rgyud sde)521 (wa, ཝ)313Tantra (རྒྱུད་སྡེ · rgyud sde)522 (zha, ཞ)291Tantra (རྒྱུད་སྡེ · rgyud sde)1723 (za, ཟ)285Tantra (རྒྱུད་སྡེ · rgyud sde)124 ('a, འ)279Tantra (རྒྱུད་སྡེ · rgyud sde)10125 (ya, ཡ)283Tantra (རྒྱུད་སྡེ · rgyud sde)159Prajñāpāramitā (ཤེར་ཕྱིན་སྡེ · sher phyin sde)26 (ka, ཀ)319Første større sher phyin127 (kha, ཁ)33028 (ga, ག)33929 (nga, ང)32630 (ca, ཅ)33931 (cha, ཆ)33032 (ja, ཇ)32633 (nya, ཉ)36734 (ta, ཏ)35335 (tha, ཐ)37536 (da, ད)32337 (na, ན)31038 (pa, པ)35639 (pha, ཕ)32040 (ka, ཀ)300Andre sher phyin141 (kha, ཁ)31142 (ga, ག)31243 (nga, ང)28244 (kaḥ, ཁ)281Andre større sher phyin145 (khaḥ, ག)28246 (gaḥ, ག)317147 (ngaḥ, ང)31748 (ka, ཀ)312Tredje sher phyin149 (kā, ཀཱ)302Sher phyin sna tshogs25Mahāvaipulya (phal chen sde)50 (ka, ཀ)264Phal po che (Avataṃsakasūtraen)151 (kha, ཁ)27252 (ga, ག)27753 (nga, ང)23954 (ca, ཅ)29255 (cha, ཆ)253Ratnakūța (dkon brtseg sde)56 (ka, ཀ)308Ratnakūța (dkon brtseg sde)557 (kha, ཁ)321Ratnakūța (dkon brtseg sde)758 (ga, ག)339Ratnakūța (dkon brtseg sde)359 (nga, ང)333Ratnakūța (dkon brtseg sde)460 (ca, ཅ)357Ratnakūța (dkon brtseg sde)1661 (cha, ཆ)288Ratnakūța (dkon brtseg sde)12[Generelle mahāyāna]sūtraer (mdo sde)62 (ka, ཀ)376Sūtraer (mdo sde)163 (kha, ཁ)313Sūtraer (mdo sde)464 (ga, ག)334Sūtraer (mdo sde)265 (nga, ང)314Sūtraer (mdo sde)566 (ca, ཅ)321Sūtraer (mdo sde)467 (cha, ཆ)337Sūtraer (mdo sde)368 (ja, ཇ)325Sūtraer (mdo sde)669 (nya, ཉ)363Sūtraer (mdo sde)170 (ta, ཏ)35371 (tha, ཐ)308Sūtraer (mdo sde)772 (da, ད)344Sūtraer (mdo sde)573 (na, ན)321Sūtraer (mdo sde)974 (pa, པ)307a5Sūtraer (mdo sde)975 (pha, ཕ)329Sūtraer (mdo sde)676 (ba, བ)331Sūtraer (mdo sde)1477 (ma, མ)311Sūtraer (mdo sde)978 (tsa, ཙ)309Sūtraer (mdo sde)1979 (tsha, ཚ)323Sūtraer (mdo sde)1980 (dza, ཛ)310Sūtraer (mdo sde)1981 (wa, ཝ)331Sūtraer (mdo sde)782 (zha, ཞ)327Sūtraer (mdo sde)583 (za, ཟ)327Sūtraer (mdo sde)1984 ('a, འ)352Sūtraer (mdo sde)585 (ya, ཡ)332Sūtraer (mdo sde)2186 (ra, ར)33487 (la, ལ)32488 (sha, ཤ)335Sūtraer (mdo sde)1389 (sa, ས)322Sūtraer (mdo sde)4090 (ha, ཧ)330Sūtraer (mdo sde)191 (a, ཨ)316Sūtraer (mdo sde)492 (aṁ, ཨྃ)310Sūtraer (mdo sde)493 (aḥ, ཨཿ)294Sūtraer (mdo sde)14Vinaya ('dul ba sde)94 (ka, ཀ)290Vinayavastu (འདུལ་བ་གཞི་ ‘dul ba gzhi)195 (kha, ཁ)29496 (ga, ག)27697 (nga, ང)27798 (ca, ཅ)269Prātimokṣasūtra (སོ་སོར་ཐར་པའི་མདོ། · so sor thar pa'i mdo/)299 (cha, ཆ)265Vinayavibhaṅga (འདུལ་བ་རྣམ་འབྱེད། · 'dul ba rnam 'byed/)100 (ja, ཇ)268101 (nya, ཉ)253Bhikṣunīprātimokṣasūtra(དགེ་སློང་མའི་སོ་སོར་ཐར་པའི་མདོ། · dge slong ma'i so sor thar pa'i mdo/)1102 (ta, ཏ)290Bhikṣunīvinayavibhaṅga(དགེ་སློང་མའི་འདུལ་བ་རྣམ་པར་འབྱེད་པ། · dge slong ma'i 'dul ba rnam par 'byed pa/)2103 (tha, ཐ)293Vinayakṣudrakavastu(འདུལ་བ་ཕྲན་ཚེགས་ཀྱི་གཞི། · 'dul ba phran tshegs kyi gzhi/)1104 (da, ད)316105 (na, ན)285Vinayottaragrantha (འདུལ་བ་གཞུང་བླ་མ། · 'dul ba gzhung bla ma/)2Vinayottaragrantha (འདུལ་བ་གཞུང་བླ་མ། · 'dul ba gzhung bla ma/)106 (pa, པ)317Vinaya ('dul ba sde)18Indeks (dkar chag sde)107 (ka, ཀ)Q.1056Indeks (dkar chag sde)1

 1)  Finnes i Wanli Kangyur. I Yǒnglèutgaven er bind 1 fraværende og tilsvarer bind 23 i Wanli Kangyur

På tittelsiden til hvert bind finnes portretter av de ti dhyanibuddhaer, de syv buddhaer, de 35 tathagathaer, de åtte tathagathaer og de åtte disipler, såvel som de fredfulle og vredesfylte guddommer i øvre og nedre Tantra.

Da blokktrykkingen var ferdig, skrev keiseren to lovprisninger, som var daterte 9. mars 1410: «Lovprisning til Kangyur utgitt av den store Mingkeiseren» og «lovprisning tildelt Kangyur av den store Mingkeiseren». Disse ble trykt på kinesisk og tibetansk på de første sidene av bindene. Ved begynnelsen av hver tekst var følgende ord:

Registerbindet inneholder en kinesisk og en tibetansk katalog over tekster. Den tibetanske katalogen bærer tittelen «katalog over sūtraene til Buddha Tahagata, Sugata», og sier: «Katalogen er laget på grunnlag av den tibetanske mesteren Bu-stons [1290–1364] klassifisering av de fem større og de fem mindre greiner av kunnskap, og inneholder sūtraer, mahāyāna, hinayana og Tantra, såvel som oversetternes navn.»

Sakyaklosteret vest for Shigatse og Seraklosteret i Lhasa ble tildelt hvert sitt sett, og i 1996 var de fortsatt bevart, nesten komplette. Settet i Sakyaklosteret ble tildelt lama Thegchen Chöje Künga Trashi (ཀུན་དགའ་བཀྲ་ཤིས་ཐེག་ཆེན་ཆོས་རྗེ, 1349–1429), overhodet av Lha khang-greinen av Sakya, av Mingkeiseren (omtalt under tempelnavnet Chéngzǔ 成祖) i 1411. Dette settet ble overført fra Sakyaklosteret til Potalapalasset i Lhasa under kulturrevolusjonen (1966–1976).

Potalasettet inneholder 106 av 108 bind. Serasettet inneholder 103 av 108 bind. De fraværende bindene i Serasettet ble skjenket av Mingkeiseren til Jamchen Chöjé Shakya Yeshe (བྱམས་ཆེན་ཆོས་རྗེ་ཤཱཀྱ་ཡེ་ཤེས་, 1354–1435), en disippel av Tsongkhapa (ཙོང་ཁ་པ།, 1357–1419). Dette skjedde i 1419, samme år som hans lærer døde, og samme år som han grunnla Seraklosteret.

Det har også eksistert et tredje sett i Labrangklosteret i Gansu.

Et fjerde sett som befant seg i et kloster på fjellet Wǔtáishān (五台山) i Shānxī i Kina i 1940, har sannsynligvis forsvunnet. En enkelt folio befinner seg også i Special Collections Library ved University of Michigan. Ved Harvard-Yenching Library, Harvard University, finnes det to ukomplette bind, som har vært en avsluttende del av denne utgaven.

Wanli Kangyur (1606)
Denne utgaven ble redigert under Wanli-keiseren (萬曆, 1563–1620), og er datert 1606. Den er basert på Yongle Kangyur. Utgaven består av 105 hovedbind, 1 registerbind og 42 bind med supplementer. Teksten ble trykket med svart blekk.

Teksten har samme organisering som Yongle Kangyur.

Et sett som ble bragt til Tokyo i Japan, gikk tapt under det store jordskjelvet den 1. september 1923.

Deler av et annet sett ble bragt til Berlin av den russiskfødte tyske professoren Eugen Pander (1854–1894). Fra 1881 til 1889 bodde han i Peking. I 1889 ble han professor ved Pekinguniversitetet, og samme år ble han overlevert 59 bind fra Yongle-, Wanli- og Jiajing Kangyur i et av de keiserlige klostrene i Peking. Trolig var dette biblioteket til Yõnghétempelet (雍和宮, Yõnghéhōng) – «tempelet for evig fred», som ble stengt under kulturrevolusjonen.

Samlingen består av bind 1–57 og bind 59–60, og omfatter dermed seksjonene Tantra, Prajñāpāramitā, Avatamsaka og Ratnakūța. I tillegg inneholder samlingen tibetansk-mongolske ordbøker, verker av Tsongkhapa (1357–1419) – grunnleggeren av gelugpa eller «gulhattene», og verker av Lcang skya ho thog thu rol pa'i rdo rje (1717–1786).

I 1889 ble samlingen overlevert til Ethnographische Sammlung i Berlin, og deretter til Königliche Bibliothek zu Berlin. Under andre verdenskrig ble samlingen gjemt bort som en del av samlingen «Berlinka», og skjult i 505 bokser i borgen Fürstenstein i den tidligere prøyssiske provinsen Nedre Schlesien. Senere ble samlingen flyttet til Cistercienserordenens kloster Grüssau i Grüssau (dagens Krzeszów), for å beskytte den mot den allierte bombingen. Som en følge av Potsdamkonferansen i 1945 ble nedre Schlesien en del av Polen. I 1946 ble samlingen oppdaget av en gruppe forskere under ledelse av dr. Stanisław Sierotwiński, en delegat fra utdanningsministeriet ved biblioteket til det jagellonske universitet. Samlingen har siden den gangen vært eid av den polske stat. Den ble holdt hemmelig inntil 1977, da lederen for kommunistpartiet i Polen, Edward Gierek, skjenket flere manuskripter i gave til DDRs leder Erich Honecker. Gaven bestod bl.a. av originalmanuskriptet til Mozarts symfoni Tryllefløyten, originale notater til den niende symfonien Ode til gleden av Ludwig van Beethoven og originalmanuskriptet til Tysklands nasjonalsang, som også var en del av samlingen «Berlinka».  Eiendomsretten til samlingen har i mange år vært gjenstand for en disputt mellom Tyskland og Polen.

Berlin Kangyur (1680)
Dette er en håndskrevet utgave av Kangyur fra 1680. Utgaven består av 108 bind.

Utgaven befant seg fra 1889 i Königliche Bibliothek i Berlin; etter at Preussen ble republikk i 1918 ble biblioteket omdøpt til Preußische Staatsbibliothek. Utgaven befant seg fra 1945 i Staatsbibliothek Preußischer Kulturbesitz i Vest-Berlin. Siden Tysklands gjenforening i 1990 har utgaven tilhørt Staatsbibliothek zu Berlin.

Berlin Kangyur ble videreformidlet i januar 1889 av den keiserlige gesandt Max August Scipio von Brandt (1835–1920),Report Title, aoi.uzh.ch, s. 15-16 som ervervet den fra det lamaistiske klosteret Yong-ho-kung i Peking. Det er i utgangspunktet ingen indikasjoner på en mer presis bestemmelse av utgavens opprinnelsessted. Det faktum at Berlin Kangyur er et manuskript, indikerer at den er en avskrift av en eldre xylografisk utgave. Tekstens varierende stil og feil (på tross av dens overveiende vakre og tydelige språk) taler for den antagelse at det dreier seg om en sekundær håndskrift. 

Den tyske indologen og tibetologen Hermann Beckh (1875–1937) påpekte i 1914 at slike avskrifter vanligvis er gjort av originaler fra Tibet. Han begikk også den feiltagelse å hevde at utgaven enten var blitt produsert i kongedømmet Derge i regionen Kham eller i Narthangklosteret, 15 km vest for Shigatse. Begge disse stedene var kjent for sine trykkerier. 

Beckh gjennomgikk Narthang Kangyur i 102 bind fra 1732 til 1734, så vel som St. Petersburg Kangyur fra 1629 og analysen av Kangyur som ble publisert av Sándor Kőrösi Csoma (1784–1842) i 1835. Beckh kom frem til at Berlin Kangyur ikke var en avskrift noen av disse, fordi strukturen og innholdets organisering var helt forskjellig fra de nevnte utgaver. I analysen til Csoma oppgis det for eksempel 60 kapitler i vinayottaragrantha, mens Berlin Kangyur mangler dette kapittelet; Csoma oppgir at prajñāpāramitāsūtraen i 25 000 vers består av 303 bampos, mens teksten i Berlin Kangyur består av 300 bampos, etc.

Beckh trodde at den originale trykte utgaven var blitt produsert i kongedømmet Derge. Dette er ikke riktig; Berlin Kangyur er en avskrift av Wanli Kangyur fra 1605. Avskriften ble foretatt i Peking, og stammer fra 1680.Agnieszka Helman-Ważny: The Tibetan Kanjur: Regional Patterns and Preliminary Paper Typology of Manuscripts and Xylographs, manuscript-cultures.uni-hamburg.de, Hamburg 

Lithang Kangyur (1608–1621)
Dette var den tredje trykte utgaven av Kangyur. Den kalles også Lijiang Kangyur. Navnet skyldes det forhold at trykkplatene etter endt bruk ble lagret i det tibetanske Lithangklosteret øst for Tibet, i Lithang i Gansu.

Kāngxī Kangyur (1684–1692)

Kāngxī Kangyur (康熙版, Kāngxī bǎn), også kalt Běijīng Kangyur (北京版, Běijīng bǎn), er den fjerde trykte utgaven.

Et annet manuskript som også er basert på Wanli Kanguyr, befinner seg i National Palace Museum i Taipei, Taiwan.

Cone Kangyur (1721–1731)

Narthang Kangyur (1730–1732)

Derge Kangyur (སྡེ་དགེའི་བཀའ་འགྱུར · sde dge‘i bka'-'gyur, 1733)
Toh.SeksjonSum PublisertOversettelse pågårIkke påbegyntVinaya (འདུལ་བ། · 'dul ba/) Discipline འདུལ་བ། · 'dul ba/ Vinaya, read.84000.co, besøkt 9. august 20201–7Vinaya (འདུལ་བ། · 'dul ba/) 241914Sūtraer (མདོ། · mdo/) Discourses མདོ། · mdo/ Sūtra, read.84000.co, besøkt 9. august 20208–30Prajñāpāramitā (ཤེར་ཕྱིན། · sher phyin/) Perfection of Wisdom ཤེར་ཕྱིན། · sher phyin/ Prajñāpāramitā, read.84000.co, besøkt 22. juni 202023181431–43Theravādasūtraer (གསར་འགྱུར། · gsar 'gyur/) Thirteen late translated sūtras གསར་འགྱུར། · gsar 'gyur/, read.84000.co, besøkt 9. august 202013011244Buddhāvataṃsaka (ཕལ་ཆེན། · phal chen/) Ornaments of the Buddhas. ཕལ་ཆེན། · phal chen/ Buddhāvataṃsaka, read.84000.co, besøkt 9. august 2020460103645–93Ratnakūṭa (དཀོན་བརྩེགས། · dkon brtsegs/) Heap of Jewels དཀོན་བརྩེགས། · dkon brtsegs/Ratnakūṭa, read.84000.co, besøkt 9. august 2020499251594–359Generell sūtraseksjon (མདོ་སྡེ། · mdo sde/) General Sūtra Section མདོ་སྡེ། · mdo sde/, read.84000.co, besøkt 9. august 20202677112274Tantraer (རྒྱུད། · rgyud/) Tantra རྒྱུད། · rgyud/ Tantra, read.84000.co, besøkt 9. august 2020Samling Tantraer (རྒྱུད་འབུམ། · rgyud 'bum/) Toh. 360–827 Tantra Collection རྒྱུད་འབུམ། · rgyud 'bum/ Tantra, read.84000.co, besøkt 9. august 2020360–478Anuttarayoga (བླ་མེད་རྒྱུད། · bla med rgyud/) Unexcelled Yoga tantras བླ་མེད་རྒྱུད། · bla med rgyud/ Anuttarayoga / Yoganiruttaratantra, read.84000.co, besøkt 9. august 2020120710103479–493Yogatantraer (རྣལ་འབྱོར་གྱི་རྒྱུད། · rnal ’byor gyi rgyud/) Yoga tantras རྣལ་འབྱོར་གྱི་རྒྱུད། · rnal ’byor gyi rgyud/Yogatantra, read.84000.co, besøkt 9. august 2020150411494–501Tantraer om handlemåte [Caryātantra](སྤྱོད་པའི་རྒྱུད། · spyod pa’i rgyud/) Conduct tantras སྤྱོད་པའི་རྒྱུད། · spyod pa’i rgyud/ Caryātantra, read.84000.co, besøkt 9. august 20208107502–808Kriyātantra (བྱ་བའི་རྒྱུད། · bya ba'i rgyud/) Action tantras བྱ་བའི་རྒྱུད། · bya ba'i rgyud/ Kriyātantra, read.84000.co, besøkt 9. august 20203161742257809–827Dedikasjon-aspirasjon(བསྔོ་སྨོན་ཤིས་བརྗོད། · bsngo smon shis brjod/) Dedication-aspiration བསྔོ་སྨོན་ཤིས་བརྗོད། · bsngo smon shis brjod/ Praṇidhāna, read.84000.co, besøkt 9. august 2020191018828–844Pratantra (རྙིང་རྒྱུད། · rnying rgyud/) Old Tantras རྙིང་རྒྱུད། · rnying rgyud/ Pratantra, read.84000.co, besøkt 9. august 2020250322845Kālacakra­ṭīkā (དུས་འཁོར་འགྲེལ་བཤད། · dus 'khor 'grel bshad/) Wheel of Time Commentary དུས་འཁོར་འགྲེལ་བཤད། · dus 'khor 'grel bshad/ Kālacakra­ṭīkā, read.84000.co, besøkt 9. august 20205005Dhāraṇī (གཟུངས། · gzungs/) Incantations གཟུངས། · gzungs/ Dhāraṇī, read.84000.co, besøkt 9. august 2020846–1093Dhāraṇī (གཟུངས། · gzungs/) Compendium of Incantations གཟུངས་འདུས། · gzungs 'dus/ Dhāraṇī, read.84000.co, besøkt 10. august 202025011212181094–1108Aspirasjon (བསྔོ་སྨོན། · bsngo smon/) Aspiration བསྔོ་སྨོན། · bsngo smon/ Praṇidhāna, read.84000.co, besøkt 10. august 2020151212Katalog Kangyur Catalogue བཀའ་འགྱུར་དཀར་ཆག་ · bka' 'gyur dkar chag, read.84000.co, besøkt 10. august 20204568Kangyur Katalog (བཀའ་འགྱུར་དཀར་ཆག་ · bka' 'gyur dkar chag) 5014Sum Kangyur (བཀའ་འགྱུར · bka'-'gyur) The Kangyur བཀའ་འགྱུར།, read.84000.co, besøkt 10. august 20201200120258822

Qianlong Kangyur (1737)

Wara Kangyur (1737–1744)

Dette er en kopi av Derge Kangyur, som ble trykket i det østlige Tibet fra 1737 til 1744.

Urga Kangyur (1905–1908)

Lhasa Kangyur (1920–1934)

Prajñāpāramitā (ཤེར་ཕྱིན་, sher phyin)
 #  Tittel  Narthang  Derge  Urga  Lhasa  Mongolsk 8  ཤེར་ཕྱིན་སྟོང་ཕྲག་བརྒྱ་པ། (འབུམ།)shes rab kyi pha rol tu phyin pa stong phrag brgya pabilig-ün cinadu kijaγar-a kürügsen jaγun mingγan toγa-tuśatasāhasrikāprajñāpāramitāPrajñāpāramitāsūtraen i 100 000 vers  14–25  14–25  14–25 14–25  26–37 9  ཤེར་ཕྱིན་སྟོང་ཕྲག་ཉི་ཤུ་ལྔ་པ། (ཉི་ཁྲི།)Shes rab kyi pha rol tu phyin pa stoq phrag nyi shu lnga pa, dum bu dang pobilig-ün cinadu kijaγar-a kürügsen qorin tabun mingγ-a-tupañcaviṃśatisāhasrikāprajñāpāramitāPrajñāpāramitāsūtraen i 25 000 vers  26–28  26–28 26–28 26–28  38–41 10  ཤེར་ཕྱིན་ཁྲི་བརྒྱད་སྟོང་པ། (ཁྲི་བརྒྱད།)'phags pa shes rab kyi pha rol tu phyin pa khri brgyad stoq pa zhes bya ba theg pa chen povi mdoqutuγ-tu bilig-ün cinadu kijaγar-a kürügsen arban mingγan silüg-tü kemegdekü yeke kölgen suduraṣṭādaśasāhasrikāprajñāpāramitāPrajñāpāramitāsūtraen i 18 000 vers  29–31 29–31  29–31  30–31 42–44 11  ཤེར་ཕྱིན་ཁྲི་པ།'phags pa shes rab kyi pha rol tu phyin pa khri pa zhes bya ba theg pa chen povi mdoqutuγ-tu bilig-ün cinadu kijaγar-a kürügsen tümen silüg-tü kemekü yeke kölgen sudurdaśasāhasrikāprajñāpāramitāPrajñāpāramitāsūtraen i 10 000 vers  32  31–32  31–32 32 45 12  ཤེར་ཕྱིན་བརྒྱད་སྟོང་པ།'phags pa shes rab kyi pha rol tu phyin pa brgyad stong paqutuγ-tu bilig-ün cinadu kürügsen naiman mingγ-a-tuaṣṭasāhasrikāprajñāpāramitāPrajñāpāramitāsūtraen i 8 000 vers 3333332946 13  ཤེས་རབ་ཀྱི་ཕ་རོལ་ཏུ་ཕྱིན་པ་སྡུད་པ་ཚིགས་སུ་བཅད་པ།'phags pa shes rab kyi pha rol tu phyin pa sdud pa tshigs su bcad paqutuγ-tu bilig-ün cinadu kijaγar-a kürügsen quriyangγui silügprajñāpāramitāsaṃcayagāthāOppsummering av de edle kvalitetene til prajñāpāramitā 3434343447 14  རབ་ཀྱི་རྩལ་གྱིས་རྣམ་པར་གནོན་པས་ཞུས་པ་ཤེས་རབ་ཀྱི་ཕ་རོལ་ཕྱིན་པ་བསྟན་པ།'phags pa shes rab kyi pha rol tu phyin pa rab kyi rtsal gyis rnam par gnon pas zhus pa shes rab kyi pha rol tu phyin pa bstan paqutuγ-tu masi kücün-iyer teyid böged daruγci-yin öcigsen bilig-ün cinadu kijaγar-a kürügsen-i uqaγulquisuvikrāntavikrāmiparipṛcchāprajñāpāramitānirdeśaSpørsmålet fra Suvikrānta3434343447 15 ཤེས་རབ་ཀྱི་ཕ་རོལ་ཏུ་ཕྱིན་པ་ལྔ་བརྒྱ་པ།'phags pa shes rab kyi pha rol tu phyin pa lnga brgya paqutuγ-tu bilig-ün cinadu kijaγar-a kürügsen tabu jaγutupañcaśatikāprajñāpāramitāPrajñāpāramitā sūtra i 500 vers3434343447 16 ཤེས་རབ་ཀྱི་ཕ་རོལ་ཏུ་ཕྱིན་པ་རྡོ་རྗེ་གཅོད་པ།'phags pa shes rab kyi pha rol tu phyin pa rdo rje gcod pa zhes bya ba theg pa chen po'i mdoqutuγ-tu vcir-iyar oγtaluγci bilig-ün cinadu kijaγar-a kürügsen neretü yeke kölgen sudurāryavajracchedikā nāmaprajñāpāramitā mahāyānasūtraDiamantsūtraen3434343447 17 ཤེས་རབ་ཀྱི་ཕ་རོལ་ཏུ་ཕྱིན་པའི་ཚུལ་བརྒྱ་ལྔ་བཅུ་པ།'phags pa shes rab kyi pha rol tu phyin pa tshul brgya lnga bcu paqutuγ-tu bilig-ün cinadu kijaγar-a kürügsen jaγun tabin yosutuāryaprajñāpāramitānayaśatapañcāśatikāPrajñāpāramitā sūtra i 150 vers 343434349 18 བཅོམ་ལྡན་འདས་མ་ཤེས་རབ་ཀྱི་ཕ་རོལ་ཏུ་ཕྱིན་པ་ལྔ་བཅུ་པ།'phags pa bcom ldan 'das ma shes rab kyi pha rol tu phyin pa lnga bcu paqutuγ-tu ilaju tegüs nögcigsen eke bilig baramid-un cinadu kijaγar-a kürügsen tabi-tu āryabhagavatīprajñāpāramitāpañcaśatikāPrajñāpāramitā sūtra i 50 vers3434343447 19 ཤེར་ཕྱིན་ཀཽ་ཤི་ཀ།'phags pa shes rab kyi pha rol tu phyin pa kau shi ka zhes bya'oqutuγ-tu bilig-ün cinadu kijaγar-a kürügsen kausika neretüāryakauśikaprajñāpāramitānāma3434343413 20 ཤེར་ཕྱིན་སྒོ་ཉི་ཤུ་རྩ་ལྔ་པ།'phags pa shes rab kyi pha rol tu phyin pa stong phrag brgya pa'i gzungsqutuγ-tu bilig-ün cinadu kijaγar-a kürügsen jaγun mingγan toγ-a-tu tarniprajñāpāramitāśahasradhāraṇī / pañcaviṃśatikāprajñāpāramitāmukhaDe 25 inngangsporter til prajñāpāramitā3434343414 21 ཤེས་རབ་སྙིང་པོ།bcom ldan 'das ma shes rab kyi pha rol tu phyin pa'i snying poilaju tegüs nögcigsen eke bilig-ün cinadu kijaγar-a kürügsen jirükenĀryabhagavatī prajñāpāramitāhrīdayaHjertesūtraen 3434343412 22 ཤེར་ཕྱིན་ཡི་གེ་ཉུང་ངུ།'phags pa shes rab kyi pha rol tu phyin pa yi ge nyung du zhes bya ba'i theg pa chen po'i mdoqutuγ-tu bilig-ün cinadu kijaγar-a kürügsen cögeken üsüg-tü neretü yeke kölgen sudurāryasvalpākṣaraprajñāpāramitānāmamahāyānasūtraPrajñāpāramitā sūtra med noen få ord 3434343412 23 ཤེར་ཕྱིན་ཡི་གེ་གཅིག་མ།bcom ldan 'das ma shes rab kyi pha rol tu phyin pa de bzhin gshegs pa thams cad kyi yum yi ge gcig ma zhes bya baqamuγ tegüncilen iregsed-ün eke-bilig baramid-un γaγca üsüg-tü kemegdeküekākṣarīmātānāmasarvatathāgataprajñāpāramitā / bhagavatīprajñāpāramitāsarvatathāgatamātaikākṣarīnāmaPrajñāpāramitā i en enkelt stavelse 3434343447 24 ཤེར་ཕྱིན་བདུན་བརྒྱ་པ།'phags pa shes rab kyi pha rol tu phyin bdun brgya pa zhes bya ba theg pa chen po'i mdoqutuγ-tu bilig-ün cinadu kijaγar-a kürügsen doluγan jaγu-tu kemekü yeke kölgen sudurāryasaptaśatikānāmaprajñāpāramitāmahāyānasūtraPrajñāpāramitā sūtra i 700 vers3434343447 25 ཤེར་ཕྱིན་མཚན་བརྒྱ་རྩ་བརྒྱད་པ'phags pa shes rab kyi pha rol tu phyin pa'i mtshan brgya rtsa brgyad pa zhes bya baqutuγ-tu bilig baramid-un jaγun naiman ner-eāryaprajñāpāramitānāmāṣṭaśatakaDe 108 navn på Prajñāpāramitā3434343413 26 ཤེར་ཕྱིན་ཉི་མའི་སྙིང་པོ།'phags pa shes rab kyi pha rol tu phyin pa nyi ma'i mdo theg pa chen poqutuγ-tu bilig-ün cinadu kijaγar-a kürügsen naran-u jirüken yeke kölgen sudurāryaprajñāpāramitāsūryagarbhamahāyānasūtraPrajñāpāramitā for Sūryagarbha3434343447 27 ཤེར་ཕྱིན་ཟླ་བའི་སྙིང་པོ།'phags pa zla ba'i snying po shes rab kyi pha rol tu phyin pa theg pa chen po'i mdoqutuγ-tu saran-u jirüken bilig-ün cinadu kijaγar-a kürügsen yeke kölgen sudurāryacandragarbhaprajñāpāramitāmahāyānasūtraPrajñāpāramitā for Candragarbha3434343447 28 ཤེར་ཕྱིན་ཀུན་ཏུ་བཟང་པོ།'phags pa shes rab kyi pha rol tu phyin pa kun tu bzang po theg pa chen po'i mdoqutuγ-tu bilig-ün cinadu kijaγar-a kürügsen samanda-badr-a-yin yeke kölgen sudurāryaprajñāpāramitāsamantabhadramahāyānasūtraPrajñāpāramitā for Samanthabhadra3434343447 29 ཤེར་ཕྱིན་ལག་ན་རྡོ་རྗེ།'phags pa shes rab kyi pha rol tu phyin pa lag na rdo rje'i mdo theg pa chen poqutuγ-tu bilig-ün cinadu kijaγar-a kürügsen γar-taγan vcir-tu yeke kölgen sudurāryaprajñāpāramitāvajrapāṇimahāyānasūtraPrajñāpāramitā for Vajrapāṇi3434343447 30 ཤེར་ཕྱིན་རྡོ་རྗེ་རྒྱལ་མཚན་གྱི་མདོ'phags pa shes rab kyi pha rol tu phyin pa rdo rje rgyal mtshan gyi mdo theg pa chen poqutuγ-tu bilig-ün cinadu kijaγar-a kürügsen vcir tuγ-un yeke kölgen sudurāryaprajñāpāramitāvajraketumahāyānsūtraPrajñāpāramitā for Vajraketu3434343447 31 ཆོས་འཁོར་རབ་ཏུ་བསྐོར་བའི་མདོ།chos kyi 'khor lo rab tu bskor ba'i mdonom-un kürdün-i sayitur orciγulqui sudurdharmacakrapravartanasūtraSūtra om å dreie dharmas hjul7634343447 32 སྐྱེས་པ་རབས་ཀྱི་གླེང་གཞི།skyes pa rabs kyi gleng gzhicadig-i terigülen ögüleküijātakanidānaSūtra om Buddhas tidligere liv7634343447 33 ལྕང་ལོ་ཅན་གྱི་ཕོ་བྲང་གི་མདོ།lcang lo can gyi pho brang gi mdoadaγavandi-yin ordu qarsi-yin sudurāṭānāṭiya sūtraSūtra av Āṭānāṭīya7634343447 34 འདུས་པ་ཆེན་པོའི་མདོ།'dus pa chen po'i mdoyeke quriyangγu-yin sudurmahāsamaya sūtraSūtra om den store forsamling7634343447 35 བྱམས་པའི་མདོ།byams pa'i mdomayidari-yin sudurmaitrī sūtraSūtra om kjærlig vennlighet3434343447 36 བྱམས་པ་བསྒོམ་པའི་མདོ།byams pa bsgom pa'i mdomayidari bisilγaqu-yin sudurmaitribhāvanāsūtraSūtra om meditasjon på kjærlig vennlighet7634343447 37 བསླབ་པ་ལྔའི་ཕན་ཡོན་གྱི་མདོ།bslab pa lnga'i phan yon bstan pa'i mdotabun surtaγun-u aci tusa-yin sudurpañcaśikṣānuśaṃsa sūtraSūtra om utbytte av de fem forskrifter7634343447 38 རིའི་ཀུན་དགའ་བོའི་མདོ།tshe dang ldan pa ri'i kun dga' bo'i mdoaγula-daki ananda-yin sudurgiryānanda sūtraSūtra av Giryānanda7634343447 39 ཀླུའི་རྒྱལ་པོ་དགའ་བོ་ཉེར་དགའ་འདུལ་བའི་མདོ།klu'i rgyal po dga' bo dang nye dga' btul ba'i mdobayasqulang ciqula bayasqulanγ-tu luus-un qan-i nomuγadqaγci sudurnandopanandanāgarājadamanasūtraSūtra om temmingen av Nāgakongen Nandopananda7634343447 40 འོད་སྲུང་ཆེན་པོའི་མདོ།gnas bstan 'od srung chen po'i mdoma-ha-γasib-un sudurmahākāśyapasūtraSūtra om Mahākāśyapa7634343447

Referanser
Beckh 1914, side v
Dorje 2010, side 12
Eimer 2000, side 29
Hall 1979
Helman-wazny 2009, side 2
Helman-wazny 2009, side 3
Helman-wazny 2009, side 3-4
Helman-wazny 2009, side 5-6
Helman-wazny 2009, side 8-13
Helman-wazny 2009, side 5
Helman-wazny 2009, side 14-15
Helman-wazny 2009, side 20
Silk 1996
Silk 1996, side 153
Silk 1996, side 153-156
Silk 1996, side 154
Silk 1996, side 156
Silk 1996, side 157
DLRL, bka' 'gyur (snar thang)

Litteratur

 Eksterne lenker