Nebusarsekiminnskriften

Nebusarsekiminnskriften er en kileskrift på det akkadiske språk på en liten leirtavle datert til 594 f.Kr. Den navngir en embedsmann, Nebusarsekim, ved den babylonske kong Nebukadnesar IIs hoff. Embetsmannen er også navngitt i Bibelen, Jeremias bok 39. Det gjør den til en av få kilder der en i Den gamle testamente navngitt person som ikke er konge også navngis i samtidige utenombibelske kilder. Innskriften ble oppdaget på en leirtavle i British Museums samlinger i 2007.Tiny tablet provides proof for Old Testament. Telegraph. Lest 3. november 2012.

 Leirtavlen og innskriften 
Leirtavlen stammer fra et stort solgudtempel i Sippar. Den er 5,4 centimeter bred og 3,5 centimeter høy. Inskripsjonen lyder omtrent:

(Gjeldende): 1,5 minas gull, tilhørende Nabu-sharrussu-ukin, sjefsevnukken, som han har sendt med Arad-Banitu-evnukken, til Esangila: Arad-Banitu har levert til Esangila.I nærvær av Bel-usat, Aplayas sønn, den kongelige livvakt, Nadin, Marduk-zer-ibnis sønn.
Måned 11, dag 18, år 10 av Nebukadnesser, Babylons konge.<ref>Oversatt fra British Museums engelske tekst Tablet recording a gold delivery by the chief eunuch of Nebuchadnezzar II:
(Regarding) 1.5 minas (0.75 kg) of gold, the property of Nabu-sharrussu-ukin, the chief eunuch, which he sent via Arad-Banitu the eunuch to [the temple] Esangila: Arad-Banitu has delivered [it] to Esangila.
In the presence of Bel-usat, son of Aplaya, the royal bodyguard, [and of] Nadin, son of Marduk-zer-ibni.
Month XI, day 18, year 10 [of] Nebuchadnezzar, king of Babylon.</ref>

Tavlen er formodentlig en kvittering for at sjefsevnukken Nabu-sharrussu-ukin har betalt 1,5 minas gull (om lag 0,75 kg) til et tempel, Esanglia, som er helliget til skaperguden Marduk.Nebo-Sarsekim Cuneiform Tablet. archeology.com. Lest 3. november 2012.

 Koblingen til Jeremia 
I Jeremia 39, vers 3, navngis noen av den babylonske ledelse ved beleiringen av Jerusalem. «Da kom alle Babel-kongens embetsmenn og tok sete i Midtporten: Nergal Sar-eser av Samgar-nebu, Sar-sekim Rab-saris, Nergal Sar-eser Rab-mag og alle de andre embetsmennene til kongen av Babel.» Det har for bibeloversettelsene vært et utfordring å uteske titler og navn, det vil si hvor mange som her egentlig regnes opp og hva de heter (i motsetning til hva som er titler). Den ferskeste norske bibeloversettelse er utgitt i 2011, har imidlertid falt ned på en løsning som ikke passer med Nebusarsekiminnskriften.  [= Nergal Sar-eser av Samgar-nebu, Sar-sekim Rab-saris, Nergal Sar-eser Rab-mag].

Andre samtidige kileskrifter viser at sjefsevnukken var en av kommandantene for den babylonske hær og en av de høyeste embedsmenn ved hoffet. Det er også kjent at det bare fantes én person med den tittelen. Derfor er forskerne nå (2014) tilbøyelige til å mene at Nabu-sharrussu-ukin og Nebu Sar-sekim er samme person.Tablet recording a gold delivery by the chief eunuch of Nebuchadnezzar II. British Museum highlights. Lest 3. november 2012.

Opp gjennom århundrene har bibeloversettelser til mange språk - ikke bare til bokmål og nynorsk - valgt en rekke forskjellige løsninger (og slik endt opp med forskjellige antall personer og forskjellige navn - fra alt mellom to og åtte navn). Kileskriftfunnet kan således føre til større konsensus om fremtidige revisjoner (orddelinger, kommaer).

Hebraisk:נֵרְגַל שַׂרְאֶצֶר סַמְגַּר-נְבוּ שַׂר-סְכִים רַב-סָרִיס, נֵרְגַל שַׂרְאֶצֶר רַב-מָגGresk:Μαργανασαρ και Σαμαγωθ και Ναβουσαχαρ και Ναβουσαρεις Ναγαργας ΝασερραβαμαθGresk uncial:ΜΑΡΓΑΝΑΣΑΡ ΚΑΙ ΣΑΜΑΓΩΘ ΚΑΙ ΝΑΒΟΥΣΑΧΑΡ ΚΑΙ ΝΑΒΟΥΣΑΡΕΙΣ ΝΑΓΑΡΓΑΣ ΝΑΣΕΡΡΑΒΑΜΑΘVulgata:NEREGEL SERESER SEMEGAR NABU SARSACHIM RABSARES NEREGEL SERESER REBMAG

 Josephus 
I Bok 10 (kapittel VIII, avsnitt 2; eller linje 135) i sin Ioudaike archaiologia (Jødisk forhistorie), nedtegner Josephus de babylonske embedsmennenes navn slik:

Ρεγαλσαρος Αρεμαντος Σεμεγαρος Ναβωσαρις Αχαραμψαρις

 Oppdagelse 
Leirtavlen kjøpt inn av British Museum i 1920 fra den fransk-armenske antikvitetshandleren i Élias Géjou.Object description. British Museum. Lest 3. november 2012. Den østerrikske assyriologen Michael Jursa fra universitetet i Wien hadde undersøkt British Museums samling av små leirtavler med kileskriftinskripsjoner siden 1991. Da han leste inskripsjonen på tavlen kjente han igjen tidspunktet fra Bibelens historie om det babylonske fangenskap. Da han sammeholdt med teksten i Jeremias 39 kunne han se at tittelen og navnet stemte.Important breakthrough in Biblical archaeology. British Museum. Lest 3. november 2012.

 Referanser 

 Eksterne lenker 
 Nebusarsekiminnskriften på British Museum
 Tidlig nyhetsdekning:

 Times Online article by Dalya Alberge

 Telegraph article by Nigel Reynolds with alternate photo 

 Josephus-oversettelser:
 Antiquities book 10, section 135 via Perseus at Tufts University (English)
 Antiquities book 10, section 135 via Perseus at Tufts University (Greek)
 Antiquities via PACE at York University (enter Book 10, Section 135 manually)
 Faglige kommentarer:
 An edition of the Nebu(!)sarsekim Tablet by an Assyriologist (providing transcription, transliteration and translation of its text along with some rudimentary observations on its content and context)
 Christopher Heard (initial observations)
 Christopher Heard (continued discussion)
 John F. Hobbins (with details on Assyrian names by Charles Halton)

Kategori:Kileskrift
Kategori:Assyriologi
Kategori:Jeremias bok