Beleiringen av Kut

Beleiringen av Kut foregikk i perioden 7. desember 1915 til 29. april 1916  og er også kjent som første slaget om Kut. Under beleiringen holdt den osmanske hæren en britisk-indisk garnison på  mann stengt inne i byen, som ligger rundt 1600 kilometer sør for Bagdad langs Tigris. Byen hadde på dette tidspunktet rundt  innbyggere.

Da den britisk-indiske styrkene overga seg 29. april 1916, måtte de overlevende marsjere til fangenskap i Aleppo.Peter Mansfield, The British Empire magazine, Time-Life Books, vol 75, s.2078

 Bakgrunn 
Etter slaget om Ktesifon - som endte uten en klar seierherre, da begge sider trakk seg tilbake fra slagområdet. Imidlertid, da britene trakk seg tilbake, snudde Colmar von der Goltz som hadde kommandoen over de osmanske styrkene, sine styrker og forfulgte britene ned langs elven Tigris. Da den britiske kommandanten Charles Townshend stoppet i Kut, slo Goltz en beleiring rundt de britiske styrkene og innledet en beleiringen av byen og den britiske garnisonen. På samme måte som Julius Cæsars legioner under slaget ved Alesia, måtte den osmanske 6. arme under kommando av Halil Kut bekjempe et britisk forsøk på å komme garnisonen i Kut til unnsetning, samtidig som beleiringen skulle holdes.

 Kampene 
20. januar erstattet Enver Pasja oberst Nureddin Pasja med oberst Halil Kut. De britiske styrkene fikk bare inn små forsyninger luftveien til de beleirede styrkene i Kut. Halil Kut tvang slik de britiske styrkene til å velge mellom utsulting eller overgivelse, selv om de britiske styrkene i mellomtiden prøvde å heve beleiringen.

Mellom januar og mars 1916, prøvde britene med en rekke angrep for å få brutt beleiringen. disse angrepene var slaget om Sheikh Sa'ad, slaget om Wadi, slaget om Hanna og slaget om Dujaila. Denne rekken av britiske forsøk på å bryte omringningen lyktes imidlertid ikke, til tross for store kostnader. I februar ble det etter hvert mangel på mat og håp om å kunne bryte beleiringen, samtidig som sykdom spredte seg raskt uten at disse kunne få behandling.

19. april døde generalfeltmarskalk Goltz av kolera. 24. april mislyktes et forsøk på å forsyne byen elveveien, og etter dette var det ingen ytterligere muligheter til å få forsyninger inn i Kut. Etter gjentatte forsøk på å bryte igjennom, angrep osmanene byen. I stedet for å vente på forsterkninger, overga Townshend byen 29. april 1916 og den gjenværende britiske styrken på  mann måtte gå i osmansk krigsfangenskap.

 Referanser 

 Kilder 




 Eksterne lenker 

 A Kut Prisoner by H. C. W. Bishop — e-bok og nettversjon med kart og grafikk fra Prosjekt Gutenberg

Kategori:Slag i Midtøsten under første verdenskrig
Kategori:Beleiringer med deltagelse av Det osmanske rike
Kategori:Beleiringer med deltagelse av Storbritannia
Kategori:Konflikter i 1915
Kategori:Konflikter i 1916
Kategori:1915 i Det osmanske rike
Kategori:1916 i Det osmanske rike