Farvergade

Farvergade  er en gate i Københavns Indre By som støter opp til Rådhuspladsen / den nye Regnbuepladsen og Vester Voldgade i vest, samt til Hestemøllestræde, Kompagnistræde og Gåsegade i øst.

 Farvergården 
I 1560 ble her på initiativ av kong Frederik II opprettet et farveri, på omtrent samme sted som Vartov ligger i dag.Jørgensen, Bent: Storbyens Stednavne, Gyldendal, 1999 Det ble innkalt ekspertise fra Tyskland, men som årene gikk, viste farveriet seg å vær en dårlig forretning for kongen. Omsider ble bedriften solgt til astronomen Tycho Brahe, som i forveien hadde en gård ved siden av. Brahe forpliktet seg til å innrette en særlig farveribygning ut til vannet, samt til å holde en bolig for farvermesteren. Til gjengjeld ønsket han å bruke den stenskansen som støtte opp til Farvergården som observatorium.Fleischer, Jens: Farvergade, København. Kulturhistorisk opslagsbog med turforslag, Kbh.  1985  Brahe og hele hans familie, tjenere, kolleger og alskens utstyr, oppholdt seg her fra han forlot Hven i 1597, til han reiste for godt fra Danmark i 1599.

 Vartov 
Siden fungerte gården i en periode som fengsel, for i 1665 å overgå til stiftelsen Vartov,<ref>Bogan, Evan: Københavns Gadenavne", Bogans Forlag, 2003</ref> som pleiehjem for fattige og syke. Da bygningene var blitt i så dårlig stand at de var blitt ubeboelige, fikk byggmester og arkitekt Johan Cornelius Krieger i oppgave å reise nye. Dette foregikk i årene 1724–29,Johan Cornelius Krieger, Kunstindeks Danmark. Besøkt 8. april 2014 hvoretter Philip de Lange utvidet mot Farvergade i årene 1743–44.Philip de Lange, Kunstindeks Danmark. Besøkt 8. april 2014

Blant Vartovs mange beboere og pasienter, kan nevnes billedhuggeren Thorvaldsens islandske far Gottschalk Thorvaldsen. Professor og prest Poul Egede'' – sønn av Grønlands misjonær Hans Egede – flyttet inn på Vartov i 1770. N. F. S. Grundtvig var prest i Vartov Kirke fra 1839 til sin død i 1872.Farvergade 27-27a-l, indenforvoldene.dk. Besøkt 8. april 2014 

Omkring århundreskiftet 1900 var Farvergade beryktet for vertshusliv og prostitusjon. Etter opphevelsen av de offentlige bordellene i 1906, ble  det fremsatt forslag om å innlemme hele gaten i Kompagnistræde. Gatenavnet ble dog reddet i borgerrepresentasjonen.Zinglersen, Bent: Københavnske gadenavnes historie, Politikens Forlag, 1979

 Referanser 

Kategori:Veier i København