Slaget om Ravenna (476)

Slaget om Ravenna fant sted 2. september 476 og var et mindre slag mellom herulerene ledet av kong Odovaker og de resterende vest-romerske styrkene i Italia ledet av Paul bror av Flavius Orestes og onkel til Romulus Augustus.

Herulerene var foderati i Vestromerriket (leiesoldater). De misunnet sine kolleger i Gallia, Den iberiske halvøy og Afrika, som hadde fått land og rikdom av romerne. De insisterte at en tredel av Italia skulle gis til dem og bli delt mellom dem (mens noen historiske kilder sier at Flavius Orestes hadde lovet dem det,) Flavius Orestes far til den siste vest romerske keiser Romulus Augustus, avslo deres krav og Herulene gjorde opprør. Fra alle av militærleirene i Italia kom det soldater for å støtte Odovaker. og Orestes flyktet til Pavia. Pavia ble plyndret og Orestes ble henrettet.

Det avgjørende slaget ble utkjempet ved Ravenna, hovedstaden i Vestromerriket. Slaget var kort og byen ble lett erobret. To dager senere ble keiser Romulus Augustulus tvunget av Odovaker til å abdisere. Dette endte det 1200 år lange styret av romerne over Italia, som begynte med det Det romerske kongedømmet i 753 f.Kr. Romulus ble sendt til Campania.

 Litteratur 
Edward Gibbon, Decline and Fall of the Roman Empire, Vol. II, Ed. J.B.Bury

Kategori:Slag i Italia
Kategori:476