Cerro de Pasco

Cerro de Pasco er en gruveby som ligger 4 338 moh på høysletten Altiplano i Peru. Byen ble grunnlagt av spanjoler på 1600-tallet for å utvinne sølv. På midten av 1800-tallet sto gruvene rundt Cerro de Pasco for en tredjedel av Perus sølvproduksjon. Byen er fremdeles en av Perus viktigste gruvesenter med sink og kobber som de viktigste produktene. Sentrum av Cerro de Pasco domineres av et stort dagbrudd kalt Tajo Raul Rojas. Dette dagbruddet er over 300 meter dypt, 1,2 km bredt og 1,6 km langt, og det utvides stadig. I og rundt byen ligger også slagghauger, gråsteinsdeponier og malmlagre som er kilde til giftig avsig og støv. Cerro de Pasco har to rense- og prosesseringsanlegg, men ingen smelteverk. Et prosessanlegg for å utvinne sølvoksid fra eksisterende malmdeponier er under bygging (mars 2014). Re-lokalisering av byen er vedtatt av myndighetene, men er ikke gjennomført enda (2014).

 Historie 
Ifølge tradisjonelle fortellinger oppdaget spanjolene sølv i området i 1630, noe som ble starten på byen. I 1904 fikk byen jernbaneforbindelse med utskipingshavnen i Callao da det USA-baserte gruveselskapet Cerro de Pasco Corporation åpnet sin linje som knyttet byen sammen med Ferrocarril Central i La Oroya. Dette fikk gruveindustrien (og dermed folketallet) til å blomstre opp. I 1965 fikk byen universitet da Universidad Nacional Daniel Alcides Carrión (UNDAC) ble åpnet. I 1971 førte streiker og aksjoner utført av gruvearbeiderne i Cerro de Pasco til at sivilgarden ble satt inn. 1. januar 1974 ble gruvearbeidernes ønske om å nasjonalisere de USA-eide gruvene etterkommet av myndighetene. Det nye selskapet fikk navnet Centromin, og sto for driften av gruvene i Cerro de Pasco inntil privatiseringen i 1997. Dagens eier av gruvevirksomheten er Volcan Compañía Minera SAA. 

 Kommunikasjon 
miniatyr|left|Satellitt-bilde av Cerro de Pasco som viser det enorme dagbruddet midt i byen.
Cerro de Pasco er forbundet med hovedveien Carretera Central (PE-3N) til hovedstaden Lima via La Oroya mot sør, og til Huánuco i nord. Dette er en tofelts vei med asfaltdekke. Byen har også jernbaneforbindelse til Lima og Huancavelica via Ferrocarril Central, men det er for tiden ingen passasjerbefordring til og fra Cerro de Pasco (2014). Jernbanen brukes utelukkende til å frakte malm og konsentrater, samt forsyninger til gruveselskapet. Nærmeste flyplass er Alférez FAP David Figueroa Fernandini Airport i Huánuco omtrent 95 kilometer unna. Herfra går det kun innenlands rutefly. Den nærmeste internasjonale lufthavnen er Jorge Chávez internasjonale lufthavn i Lima.

 Forurensing 
Snart 400 år med gruvevirksomhet har gjort at jordsmonnet i og rundt Cerro de Pasco er sterkt forurenset - særlig av bly. Høye konsentrasjoner av bly er målt i blodprøver tatt av barn som bor i byen.WHO: Lead exposure from soil in Peruvian mining towns Besøkt 4. januar 2017 Et vedtak fra 2008 om å flytte hele byen omkring 35 kilometer, er ikke blitt satt ut i livet. Dagens eier av gruvene Volcan Compañía Minera SAA har ikke kommet til enighet med myndighetene om hvordan kostnadene med re-lokalisering skal fordelesPeruvian Times: Volcan Mining Company postpones Cerro de Pasco relocation Besøkt 4. januar 2017. Det norske oljefondet fikk i 2012 anbefaling fra sitt etikkråd om å trekke seg ut av Volcan Compañía Minera på grunn av «uakseptabel risiko for at selskapet medvirker til alvorlig miljøskade» (i Cerro de Pasco)Regjeringen.no: Tilrådning om utelukkelse av Volcan Comparñia MineraSAA fra Statens pensjonsfond utland (pdf, 12,8 MB) Besøkt 4. januar 2017. I oktober 2013 ble rådet tatt til følge av Finansdepartementet som vedtok å utelukke Volcan Compañia Minera fra «investeringsuniverset til SPU» (Statens pensjonsfond utland) Regjeringen.no: Nye beslutninger om eierskap og utelukkelse fra Statens pensjonsfond utland (publisert 14. oktober 2013) Besøkt 4. januar 2017

 Klima 
Klimaet er tørt og kjølig, og kuldegrader og snøfall kan forekomme vinterstid.

 Referanser 

 Kilder 
 Living in Peru: The ugliest city in Peru (publisert 4. august 2011)  Besøkt 6. oktober 2017
 Jonathan C. Brown: Workers' Control in Latin America, 1930-1979 (forhåndsvisning i GoogleBooks)

 Eksterne lenker 


Kategori:Byer i Peru