N.P.C. Holsøe

Niels Peder Christian Holsøe (1826–1895) var en dansk arkitekt. Han var faren til malerne Carl og Niels Holsøe og onkel til arkitekten Poul Holsøe.

 Bakgrunn 
Han var sønn av sogneprest Lauritz Christian Holsøe (1789-1862) og Vilhelmine Euphrosyne Margrethe, født Feddersen (1797-1871).

Holsøe arbeidet først som murer og ble murersvenn i 1846. Han tegnet privat hos G.F. Hetsch og gikk deretter på Kunstakademiet i København i årene 1842-49 og 1851-52 (avbrutt av hans deltakelse i første slesvigske krig 1849-50). Han vant den lille sølvmedalje i 1847 og avsluttet i 1853 studiene på Kunstakademiet med den store sølvmedalje. Han arbeidet deretter sammen med Bernhard Seidelin, blant annet med Helsingør rådhus (1853–55). Han konkurrerte for å få gullmedalje, men uten å lykkes. Hans møte med Johan Daniel Herholdt og Herholdts inspirasjon fra italiensk renessanse satte også varige spor Holsøes arkitektur. I 1848 og 1853 deltok han i Charlottenborg Forårsudstilling, og i 1859 fore­tok han en studiereise til utlandet.

 Karriere 
Han drev egen arkitektvirksomhet  fra 1855, og 1860-61 sto han for han Marienlyst Badehotel, 1875-76 Ugerløse kirke og i årenes løp en rekke villaer og private hus i og ved ulike danske byer, samt posthusene i Årup, Odense, Fåborg, Assens, Thisted, Skælskør og Helsingør.

Hans hovedvirksomhet var som jernbanearkitekt. I årene fra 1861 til 1892 var han ansatt ved Indenrigsministeriets kontroll med statsbanene og sto for oppføringen av  alle stasjonsbygningene på de jysk-fynske baneanlegg (bortsett fra strekningen Aarhus-Randers og en rekke jernbanegårder tegnet av Thomas Arboe) og senere portalene ved Masnedsundbroen, samt de nye stasjonsbygningene i Lyngby og Helsingør (begge sammen med Heinrich Wenck) samt bygningene på strekningerne Slagelse-Næstved og Dalmose-Skælskør. Ved de fleste av disse bygningene tok Holsøe utgangspunkt i med Herholdts københavnske banegård (Københavns andre banegård 1863-64) og anvendte murstein som hovedmateriale.

1869 ble han utnevnt til ridder av Dannebrogordenen og i 1892 ble han tildelt Dannebrogordenens hederstegn. En øyesykdom tvang ham i 1892 til å slutte som arkitekt.

Holsøe giftet seg i 1862 på Frederiksberg med Emilie Charlotte Klentz, datter av bakermester Gotfred Christian Vilhelm Klentz og Ane Cathrine Drastrup.

Holsøe er begravet på Frederiksberg Ældre Kirkegård.

 Arbeider 
 I privat regi 
 Marienlyst Badehotel, Helsingør (1860-61, senere ombygget)
 Villa for brygger Carl Wiibroe, Helsingør (1861, nedrevet 1986)
 Wiibroes Bryggeri, Helsingør (1861, nedrevet 1986, brygg- og malthus fra 1879-80 bevart)
 Jernbanehotellet, Helsingør
 Bygning for havne- og losvesenet, Helsingør
 Ugerløse kirke (1875-76)
 Restaurering av Aarhus hospital (1878-79)
 Aarhus klosterhospital
 Aldersro i Aarhus
 Kurhuset på Sct. Hans Hospital ved Roskilde
 Villa Teglstrup, sommerbolig for nasjonalbankdirektør Rasmus Strøm, Vedbæk Strandvej 460, Vedbæk (1890)Bolette Bramsen & Claus M. Smidt, Strandvejen her og nu. Bind 2, København: Politikens Forlag 2009, s. 144-145. ISBN 978-87-567-8818-2

 Jernbanestasjoner og -anlegg 
mini|Aabenraa Banegård
mini|Svendborg stasjon
mini|Aarhus Østbanegård
mini|Helsingør Banegård
mini|Skælskør stasjon (nedlagt)
mini|Dalmose stasjon (nedlagt)
 Stasjonene på Langå-Struer-banen: Bjerringbro stasjon (1863), Skive stasjon I (1864, revet 1888) m.fl.
 Odense stasjon I med posthus (1865, utvidet og ombygget 1885 av W.A. Thulstrup og Thomas Arboe, revet 1914)Odenses første banegårde – Historiens Hus 
 Nyborg stasjon I (1865, revet)
 Aarup stasjon I med posthus (1865, revet)
 Holstebro stasjon I (1866, revet)
 Lunderskov stasjon I (1866, fredet 1992)
 Strib stasjon (1866, nå i endret form og i privateie)
 Stasjonene på Haderslevbanen (Nordschleswigsche Eisenbahn): Vojens stasjon m.fl. (1866)
 Aabenraa stasjon (1867)
 Horsens stasjon I (1868, revet 1929)
 Fredericia stasjon I (1869-70, nå Post Danmark)
 Aalborg stasjon I (1869, revet 1902)
 Stasjonene på Vendsysselbanen: Brønderslev stasjon (revet 1966), Vrå stasjon, Hjørring stasjon, Sindal stasjon, Tolne stasjon og Frederikshavn stasjon og posthus (revet 1979, posthuset består)
 Brørup stasjon (1870)
 Silkeborg stasjon (1871)
 Ry stasjon I (1871, senere utvidet av Heinrich Wenck, fredet)
 Varde stasjon (1874, fredet 1992)
 Holsted stasjon (1874)
 Bramminge stasjon (1874)
 Vejen stasjon (1874, revet i 1917)
 Vanntårnet ved Skjern stasjon (1874, fredet 1992)
 Ribe stasjon og pakkhus (1874-75, fredet 1992)
 Ringkøbing stasjon (1875, fredet 1992)
 Svendborg stasjon (1876, senere utvidet av Heinrich Wenck)
 Stasjonene på Østjyske Jernbane: Aarhus Østbanegård (nå butikk, plattform mv.), Grenaa stasjon m.fl. (1876-77)
 Kvissel stasjon (1877)
 Stasjonene på Silkeborg-Herning jernbane (1877): Engesvang stasjon, Bording stasjon, Ikast stasjon, Hammerum stasjon og Herning stasjon I (revet)
 Ombygning af Skørping stasjon (1878 og 1898, fredet 1992)
 Stasjonene på Ringe-Faaborg-banen (1880-83): Højrup stasjon, Korinth stasjon, Espe stasjon
 Faaborg stasjon med posthus (1882)
 Thisted stasjon med posthus (1882)
 Stasjonene på Nordfyenske Jernbane: Bogense stasjon m.fl. (1882)
 Portalene til Masnedsundbroen (1883, revet)
 Assens stasjon med posthus (1883-84, fredet 1992)
 Viborg stasjon II og remisen i Viborg (1889, remisen fredet 1992)
 Helsingør stasjon II (1889-91, sammen med Heinrich Wenck, fredet 1992)
 Vanntårnet ved Helsingør stasjon, Søndre Strandvej 23 (1890)
 Ilgodspakkhuset, Helsingør (1890, fredet 1990)
 Helsingør Posthus (1890-91, fredet 1992)
 Lyngby stasjon II (1891, sammen med Heinrich Wenck, revet 1956)
 Lilleø Vanntårn, Korsør (1891)
 Slagelse stasjon II (1891-92, fredet 1992)
 Stasjonene på Slagelse-Næstved banen og Skælskørbanen (1891-92, sammen med Heinrich Wenck): Dalmose stasjon, Sandved stasjon, Skælskør stasjon med posthus m.fl.
 Vanntårnet ved Skørping stasjon (1898, oppført etter Holsøes tegning, fredet)

 Tilskrivninger 
 En rekke mindre stasjonsbygninger på statsbanestrekninger, bl.a. Skanderborg-Silkeborg.
 Randbøldal Klædefabrik, Dalekildevej 1, Rodalvej (1873-74, revet 1984)

 Referanser 

 Litteratur 
 Hanne Raabymagle og Poul Vitus Nielsen: Fredningsværdier i dansk jernbanearkitektur, Fabrik og Bolig, 2 (1991).
 Østerby, Mads: Danske jernbaners byggeri. Et rids af et forløb (1844-1984), Odense Universitetsforlag 1984 ISBN 87-7492-443-5

 Kilder 


Kategori:Danske arkitekter
Kategori:Arkitekter innen historismen
Kategori:Riddere av Dannebrogordenen‎
Kategori:Personer fra Vordingborg kommune