Samholdbevegelsen

Samholdbevegelsen var en sosialpolitisk organisasjon som ble etablert i Arendalsområdet etter Arendalskrakket høsten 1886. Bevegelsen besto av minst tre arbeiderforeninger, Samhold 1, 2 og 3, fordelt rundt Nidelvas munning i Arendal, i kommunene Barbu, Øyestad og Hisøy. Bevegelsen ble initiert av møter som ble arrangert, for å diskutere hva som kunne gjøres for å hjelpe de arbeidsløse, etter at en rekke bedrifter hadde gått konkurs. Fra starten deltok medlemmer av partiet Venstre, arbeidere fra området og en del kvinner som var gift med sjøfolk. Harald Flodda: Samholdbevegelsen i Arendalsområdet i 1880-åra – bakgrunn og innhold, hovedoppg., Universitetet i Oslo. 1980.  Harald Flodda: Samholdbevegelsen i Arendalsområdet. I Sånn var det. Årbok Nr. 23 2017. side 39. </ref>  

 Foreningen Samhold 1 
Foreningen Samhold 1 holdt sine møter losjehuset «Sigholts Minde» ved Ormetjern  på Strømsbu i Barbu kommune. Avholdsbevegelsen sto sterkt i alt reformarbeid blant arbeiderne på denne tiden; det var derfor ikke tilfeldig at møtene ble holdt i et losjehus. Bevegelsen hadde støtte fra politikere i partiet Venstre, og det første året fra avisen Agderposten. <ref> Harald Flodda: Samholdbevegelsen i Arendalsområdet. I Sånn var det. Årbok Nr. 23 2017. side 62.  Samholdforeningene var, i motsetning til tidligere arbeiderforeninger, basert på at ledelsen i foreningene selv var arbeidere. 

 «Arendalsmøtet» 
I 1887 tok Samhold-foreningene initiativ til et møte for å stifte et politisk parti på nasjonalt nivå, Det norske Arbeiderparti. Delegater fra arbeiderforeninger i Oslo, Bergen, Kristiansand og Arendal deltok på stiftelsesmøtet, som ble arrangert 21.–23. august i losjehuset «Sigholts Minde» i daværende Barbu kommune, rett utenfor Arendals bygrense. I bøker om partiets historie omtales dette møtet som «Arendalsmøtet». Karl Ragnar Gjertsen (2022). Hendelsene ved Ormetjern i 1886 og 1887. Om kulturminnet «Sigholts Minde», arbeiderforeningen «Samhold» og stiftelsen av Det norske Arbeiderparti. I F. Meyer (red.), Arbeid, arbeidere og arbeiderbevegelse på Agder 1500–2020 (Kap. 5, s. 147–162). Cappelen Damm Akademisk. https://doi.org/10.23865/noasp.xxx.ch5  Lisens: CC-BY 4. 

Stemmerett var møtets viktigste tema, ut over selve partistiftelsen. Stemmerett for alle ble foreslått, og Karl Fostvedt fra Samhold ønsket da å presisere at stemmerett skulle være både for menn og for kvinner. Dette ble vedtatt. Partiet første styre vedtok i desember 1887 en resolusjon om stemmerett der dette fremmes som et krav rettet til Stortinget. Resolusjonen ble sendt til Stortinget. Joh. G. Torstveit: Eit sted på vegen mot røysterett for kvinner. I Aust-Agder-Arv 2013. s. 101-103.

 Virksomhet 1887–1888 
Det første året etter partistiftelsen var styret i partiet basert på Samhold-foreningene i Arendal. Anders Andersen fra foreningen Samhold 1 var partiets første formann.Arbeidernes leksikon. Arbeidermagasinets forlag. Oslo 1932. Oppslagsord: Det norske Arbeiderparti. Bind 2, s.291 -292 

Samhold-foreningene startet egen avis, Samholds Avis, med Andreas Hansson som redaktør. Avisen ble trykket på eget trykkeri. Johannes G. Torstveit: Storsvindel bankkrakk og nytt politisk parti 1886-88, Arendal 1886-1888, Arendals Tidende, 2012.    

Samholdbevegelsen i Arendal fikk kort levetid. Allerede i 1888 gikk bevegelsen i oppløsning.Harald Flodda: Samholdbevegelsen i Arendalsområdet i 1880-åra – bakgrunn og innhold, hovedoppg., Universitetet i Oslo. 1980.

 Kulturarvstatus 
Bygningen Sigholts Minde i Arendal, der Det norske arbeiderparti ble stiftet, hører i dag til Norges demokratiske kulturarv, sammen med Frostatinget, Eidsvoll 1814 og Stortingsbygningen. 

Referanser

Kategori:Arbeiderbevegelsen i Norge
Kategori:Norsk arbeiderhistorie
Kategori:Arendals historie
Kategori:Organisasjoner i Agder
Kategori:Organisasjoner etablert i 1886
Kategori:1886 i Norge