Homerisk gresk

Homerisk gresk er den form av det greske språk som ble benyttet av dikteren Homer i Iliaden og Odysseen. Det er en arkaisk versjon av jonisk gresk med en blanding av bestemte andre greske dialekter fra antikken, blant annet aiolisk gresk. Med den enestående posisjon som Homers tekster fikk i gresk åndsliv, fikk hans språk tilsvarende posisjon i diktningen. Homerisk gresk ble grunnlaget for senere episk gresk, som oftest i daktylisk heksameter, av poeter som eksempelvis Hesiod. 

I motsetning til senere utgaver av språket, hadde ikke homerisk gresk tilgjengelig bestemt artikkel i de fleste omstendigheter. Goodwin, William W. (1879): A Greek Grammar, St Martin's Press, s. 204 Komposisjoner i episk gresk kan muligens dateres så sent som 200-tallet e.Kr., men dens tilbakegang var uunngåelig med framveksten av koiné gresk («fellesspråk»), som ble den dominerende utgaven av gresk i senantikken og under Det bysantinske rike, og siden ble grunnlaget for moderne gresk. Horrocks, Geoffrey C. (2010): Greek: a history of the language and its speakers (2. utg.). London: Longman. ISBN 978-1-4051-3415-6. s. xiii.

 Språkomfang 
Homer benytter i Iliaden og Odysseen rundt 9 000 ord. Av disse er 1 382 egennavn. Av de 7 618 gjenværende ordene er 2 307 av dem bestående av hapax legomena, The Iliad: A Commentary: Volume 5, Books 17-20, Geoffrey Stephen Kirk, Mark W. Edwards, Cambridge University Press, 1991, ISBN 978-0-521-31208-0. Side 53, fotnote 72 det vil si ord som kun er kjent fra en eneste sted i en tekst hos en bestemt forfatter. Uttrykket hapax legomena (ἅπαξ λεγόμενον) betyr på klassisk gresk «/noe som/ kun sagt en gang». ἅπαξ i: Liddell, Henry George; Scott, Robert: A Greek–English Lexicon hos Perseus Project «hapax legomenon». Oxford English Dictionary (3. utg.). Oxford University Press. September 2005.

 Eksempel 
Iliaden, åpningslinjene 1–7

Norsk utgave i P. Østbyes oversettelse 1920Homer: Iliaden, oversatt av P. Østbye, 1. opplag 1920, Oslo 1980, s. 1
Syng, gudinne, om vreden som tok Peleiden Akillevs
svanger med død for akaiernes menn og med talløse sorger.
Mangen en heltesjel sendte den ned til Hades og gjorde
kroppen til føde for hunder og flokker med rovgriske fugler.
Således var det at Zevs, den allmektige vilje ble fullbrakt
straks fra den dag da striden brøt ut og tvedrakten skilte
hærkongen, Atrevs' mektige sønn, og den stolte Akillevs.

 Referanser 

 Litteratur 
 Pharr, Clyde ([1920] 1985): Homeric Greek: A Book for Beginners. University of Oklahoma Press, Norman. Første utgave 1920 er offentlig tilgjengelig, ny utgave 1959. Revidert utgave ved John Wright, 1985. ISBN 0-8061-1937-3.
 Ahrens, H. L. (1852): Griechische Formenlehre, Göttingen
 Hartel, Wilhelm  (1874): Homerische Studien, I-VI., Wien
 Thumb, Albert (1898): Zur Geschichte des griech. Digamma, Indogermanische Forschungen 
 Monro, D. B. (1891): A Grammar of the Homeric Dialect, Oxford
 Schoder, Raymond V.; Horrigan, Vincent C. (2004): A Reading Course in Homeric Greek (PDF), bok 1, 3. utg. Focus Publishing
 JACT (1978): Reading Greek, Cambridge

 Eksterne lenker 
 Greek Dialects - Where to Start, ΑΟΙΔΟΙ.org
 HandHeld Classics, interlineære utgaver av Iliaden og Odysseen for Palm (PDA)
 The Chicago Homer, webbasert grensesnitt for studier av Homer (og Hesiod), både begynnere og eksperter

Kategori:Gresk