Dobbeltspor

Dobbeltspor er innenfor jernbaneteknikk en betegnelse på en jernbane der to parallelle spor utgjør linjen (banestrekningen mellom to stasjoner). Norge var sent ute med å begynne å bygge dobbeltspor, og pr. 2021 har fortsatt bare ca. 8 % av nettet dobbeltspor.

Bruk

Hensikten med dobbeltspor er først og fremst å øke kapasiteten på en jernbanestrekning.

På en enkeltsporet jernbane må tog møte eller forbikjøre hverandre på en stasjon, som i teknisk forstand er utstyrt med et dobbeltspor over en kortere strekning (typisk 500 meter). Stasjoner i denne forstand har normalt et eller annet sikringsanlegg som sørger for at det kun befinner seg ett tog om gang mellom to stasjoner (eller to etterfølgende i samme kjøreretning dersom strekningen er utstyrt med en mellomliggende blokkpost).

På en dobbeltsporet strekning er stasjonens møte- og forbikjøringsmulighet utvidet til å gjelde hele banestrekningen. Fortsatt benyttes sikringsanlegg for å sikre at det bare befinner seg ett tog om gangen på en veldefinert sporstrekning beskyttet av signaler.

Normalt brukes sporene til bestemte kjøreretninger. I Norge er det høyrekjøring, mens det f.eks. i Sverige er venstrekjøring på jernbanene. Likevel kan toglederen bestemme at ett av sporene på en dobbelsporet strekning skal brukes til en vilkårlig kjøreretning, for eksempel for å kunne foreta en forbikjøring der begge togene er i fart, eller dersom det ene sporet er sperret på grunn av sporvedlikehold.

Teknisk dobbeltspor brukes om to enkeltsporede strekninger som anvendes til motsatt rettet trafikk. Med en bro fra Halden over Iddefjorden til Bohusbanan kan den nye linjen og den nåværende Østfoldbanen fungere som teknisk dobbeltspor.Jernbanemagasinet 4/2009, https://docplayer.me/amp/14577169-Nr-4-2009-gnisten-er-tent.html, besøkt 17 feb. 2021

Flere enn to spor
Dersom kapasiteten er for liten med dobbeltspor, kan man utvide antall parallelle spor til både tre (trippelspor) og fire (kvadruppelspor). Det siste forekommer særlig på innerstrekningene rundt storbyene, og på strekninger hvor gamle dobbeltspor suppleres med nye høyhastighetsbaner. I realiteten har man driftsmessig kvadruppelspor mellom Lysaker og Asker, og mellom Vålerenga og Lillestrøm, selv om de fire sporene bare på kortere strekninger faktisk ligger helt ved siden av hverandre. Mellom Lysaker og Asker gjelder dette ved Sandvika, slik at passasjerer ved denne viktige stasjonen lett kan bytte mellom fullstoppende lokaltog på den gamle linjen og de raskere togene på den nye.

I USA eksisterte det en del strekninger med kvadruppelspor som ble redusert til dobbeltspor i forbindelse med at det ble installert fjernstyring av stasjonene. Dette økte framføringskapasiteten så mye at man at ikke trengte dobbeltspor for hver kjøreretning.

 Dobbeltspor i Norge 
I 1903 fikk strekningen Bryn–Lillestrøm på Hovedbanen dobbeltspor, som året etter (50 år etter at banen som Norges første ble åpnet) fullført til Oslo Østbanestasjon (Oslo Ø). I 1973, før Lieråstunnelen ble åpnet, fantes dobbeltspor på fire korte strekninger:
Oslo Ø–Ski, 24 km
Oslo Ø–Lillestrøm, 21 km
Oslo Ø–Grefsen, 6 km
Oslo Vestbanestasjon (Oslo V)–Asker, 23 km

Per 2022 er 296 km dobbeltsporet. 

Følgende strekninger har i dag dobbeltspor:
Askerbanen: Lysaker–Asker, 16 km
Bergensbanen: Arna–Bergen, 9 km
Dovrebanen: Eidsvoll–Kleverud, 26 km
Drammenbanen: Oslo S–Drammen, 42 km
Follobanen: Oslo S–Ski, 22 km
Gardermobanen: Etterstad–Eidsvoll, 64 km
Gjøvikbanen: Etterstad–Grefsen, 4 km (1)
Hovedbanen: Oslo S–Lillestrøm, 21 km
Sørlandsbanen:
Drammen–Gulskogen, 3 km
Sandnes–Stavanger, 15 km
Vestfoldbanen: 
Drammen–Nykirke, 40 km
Barkåker–Tønsberg, 6 km
Farriseidet–Porsgrunn, 23 km 
Østfoldbanen: 
Oslo S–Sandbukta (nord for Moss), 57 km
Såstad–Haug, 6 km

Opprinnelig ble strekningen fra Oslo Ø (nå Oslo S) til Grefsen (ca. 6,5 km) bygd ut til dobbeltspor tidlig på 1960-tallet. Ved bygging av Gardermobanen ble Gjøvikbanens to spor ut fra Oslo S tatt i bruk også av denne strekningen. Gjøvikbanen går i dag i avvik fra inngående spor på Gardermobanen, og er redusert til enkeltspor gjennom Etterstadskjæringen (i dag til dels under bebyggelse) rett etter avgreningen.

Per 2025 er strekningen Kleverud–Nykirke Norges lengste sammenhengende dobbeltsporstrekning på ca. 172 km. Denne ettfølges av Kleverud-Sandbukta på ca. 147 km (innebærer skifte av kjøreretning på Oslo S, alternativt bruk av Hovedbanen og den enkeltsporede Alnabru-Loengalinjen). Strekningen Nykirke-Sandbukta (krever ikke bytte av kjøreretning, men en må bytte tog) er ca. 140 km. Alle disse kombinasjonene blir noen kilometer lenger dersom man legger til grunn Hovedbanen og Drammenbanen mellom Lysaker og Asker.

Følgende strekninger er under utbygging til dobbeltspor, med planlagt åpning:
Dovrebanen:
Kleverud–Åkersvika, 30 km, (byggestart 2020) ferdig 2027
Nordlandsbanen: Hell–Værnes, 2 km, ferdig 2021 (delvis åpning 2017)
Sørlandsbanen: Drammen–Gulskogen, 2,4 km, bygget ferdig i 2024
Vestfoldbanen: 
Nykirke–Barkåker, 14 km, ferdig 2026
Østfoldbanen: Sandbukta–Såstad, 10 km, ferdig 2030

Flere av disse utbyggingene vil fra midten av 2020-tallet gi sammenhengende dobbeltspor over lengre strekninger, som blant annet Oslo S–Haug (ved Råde), ca. 75 km på Østfoldbanen, Oslo–Åkersvika (ved Hamar, Gardermo- og Dovrebanen), ca. 125 km og Oslo S–Tønsberg (Drammen-, Asker- og Vestfoldbanen) med ca. 102 km. Som sammenhengende strekninger kan dette igjen ses på som Tønsberg–Åkersvika med ca. 227 km dobbeltspor, og Tønsberg–Haug med ca. 177 km. Åkersvika–Haug blir tilsvarende ca. 200 km, men krever bytte av kjøreretning på Oslo S (ved kjøring utenom den enkeltsporede Alnabru-Loengabanen.

Følgende strekninger er under planlegging for gjennomføring på 2020- og 30-tallet:
 Bergensbanen: Arna–Stanghelle, ca. 28 km, 2035
Dovrebanen: Åkersvika–-Hamar stasjon, ca. 2 km, 2040
 Ringeriksbanen: Sandvika–Hønefoss, ca. 40 km, 2050
 Vestfoldbanen: Stokke–Sandefjord, ca 15 km, uviss fremdrift
 Østfoldbanen (vestre linje): Haug–Seut (Fredrikstad), ca 16 km, uviss fremdrift 
 Østfoldbanen (østre linje): Ski–Kråkstad, ca 6 km (ny innføring for østre linje til Ski stasjon med dobbeltspor fra Kråkstad), planlagt oppstart ca. 2027.

Flere enn to spor i Norge
Følgende strekninger har fire spor, selv om de ikke går parallelt:
Oslo S–Lillestrøm.
Lysaker–Asker.
Oslo S–Ski

Følgende strekning har tre spor:
Lillestrøm–Kløfta (ett på Hovedbanen og to på Gardermobanen).

Trikk, bybane, T-bane
Trikken i Oslo, Bybanen i Bergen og T-banen i Oslo har dobbeltspor. Majorstuen og Stortinget stasjon har tre spor på stasjonsområdet. Enkelte steder i Oslo går motsatt rettede trikkespor i to nabogater.

 Referanser 

Kategori:Jernbaneteknikk
Kategori:Jernbaneinfrastruktur