Håløygætten

Håløygætten var en norsk herskerslekt med opphav i Hålogaland og sin historie beskrevet i kvad fra 900-tallet, først og fremst Håløygjatal, Øyvind Skaldespillers hyldningsdikt til Håkon jarl. Ladejarlene som hersket i Trøndelag og Nord-Norge fra slutten av 800-tallet, nedstammet fra håløygætten.

Navnet «håløyg»
Betydningen av ordet «håløyg» er uviss,Store norske leksikon (2005-07): «håløyg» i Store norske leksikon på snl.no. Hentet 16. januar 2025 fra  men historikeren Jordanes nevner i sin Getica («gotersagaen», ca år 551) et folkeslag han kaller «adogit» som hevdes å bo i et land med dagslys i 40 døgn midt på sommeren. «Adogit» tenkes å kunne være en forvanskning av «håløyg»Jordanes: Gotesaga, Det Norske Samlaget, 1932, s. 34 eller av stedsnavnet Andøya.B. Nerman: Det svenska rikets uppkomst (s. 36), Stockholm, 1925

Håløygjatal
Håløygjatal ble sannsynligvis diktet rett etter 986,Finnur Jónsson: Den oldnorske og oldislandske litteraturs historie (1920), bd 1 en hyllest til Håkon jarl og hans ætt som her føres tilbake til gudene, blant andre Odin og Skade. Kvadet er ikke bevart i sin helhet, men i fragmenter sitert i håndskrifter som Skaldskaparmål, Heimskringla og to andre kongesagaer.

Hensikten var å skape en historisk forankring for ladejarlene ved å vise til en angivelig guddommenlig nedstamning som ga dem like god arverett til Norges trone som Harald Hårfagre og hans etterkommere av ynglingeætten kunne oppvise. Ynglingene hadde Ynglingatal av Tjodolv den kvinværske som regnet opp Harald Hårfagres (eller rettere sagt hans søskenbarn Ragnvald Heidumhæres) forfedre i 27 generasjoner tilbake til guden Frøy og hans avkom, den mytiske Fjolne. Håløygjatal er skrevet på samme måte og antas også å oppgi 25-27 generasjoner tilbake til Odins og Skades sønn, sagnkongen Sæming.Snorre Sturlason, Ynglingesagaen, kap. 9 Snorre refererer også til Håkon jarl som «Tys ætling». Snorre: Håkon jarls saga, kap. 1

Ågrip
Om Håkon jarls forfedre forteller Ågrip at han stammet fra kong Herse i Namdalen. Denne kong Herse sørget slik over tapet av sin hustru Vigda at han ville tatt livet av seg, om det hadde vært eksempler på at noen konge tidligere hadde gjort tilsvarende. Det gjorde det ikke, men en jarl hadde handlet slik, og da steg kong Herse opp på en haug og veltet seg ned derfra, og sa at han hade veltet av seg kongetittelen. Så hengte han seg med tittel av jarl. Etter dette kalte aldri etterkommerne hans seg konge,Ågrip, kap. 15, ''heimskringla.no men forble jarler.

Håløygjarlene
De tidlige håløygjarlene antas å ha vært nordnorske stormenn som etter hvert flyttet sørover til Namdalen, der to jarler navngis: De to brødrene Herlaug og Rollaug på Leka.Olav Skevik: «Nye herrer til Trøndelag», Trøndelags historie, bd. 1, s. 207 Skipsgraven som tilskrives Herlaug, skriver seg fra rundt år 700.Frid Kvalpskarmo Hansen: «Herlaugshaugen, Skandinavis eldste kjente skipsgrav», 15. november 2023, ''gemini.no Den første jarlen av denne ætten som bosatte seg i Trøndelag, var sannsynligvis Grjotgard Herlaugsson, far til Håkon Grjotgardsson, Håkon jarl som var den første som brukte tittelen «ladejarl».

Ladejarlene

De historisk sikre ladejarlene er navngitt i fem generasjoner fra slutten av 800-tallet: 
Håkon Grjotgardsson, sønn av Grjotgard Herlaugsson
Sigurd Håkonsson, sønn av Håkon Grjotgardsson
Grjotgard Håkonsson, sønn av Håkon Grjotgardsson
Håkon Sigurdsson, sønn av Sigurd Håkonsson
Eirik Håkonsson, sønn av Håkon Sigurdsson
Svein Håkonsson, sønn av Håkon Sigurdsson
Håkon Eiriksson, sønn av Eirik Håkonsson

 Referanser 


Kategori:Norges historie
Kategori:Norrøn tid