Historisk mandatfordeling på fylker ved stortingsvalg

For dagens mandatfordeling, se Mandatfordeling på valgkretser ved stortingsvalg.
For valgordningen i Norge, se Valgordningen i Norge.
Historisk mandatfordeling på fylker ved stortingsvalg er en oversikt over mandatfordelingen på amt og fylker i Norge fra det første stortingsvalget i 1814 til i dag.

 1814–1859 

Fra det første stortingsvalget høsten 1814 var amtene (bestående av "Prestegjeld paa Landet") og byene separate valgkretser, hhv. land- og bykretser, som valgte egne representanter. Det var videre nedfelt i Grundloven i den såkalte Bondeparagrafen at minst to tredeler av representantene skulle komme fra landkretser og høyst en tredel fra bykretser. Antallet fra hver valgkrets (land/by) var basert på antallet stemmeberettigete, som igjen til en viss grad avspeilet innbyggertallet i valgkretsen. Det største antallet representanter fra en valgkrets var likevel fire, hvilket de fleste av amtene hadde i 1814. Unntakene var følgende som hadde tre: Buskerud, Finnmarken (inkl. Tromsø amt), Jarlsberg og Larvik, Nedenes og Nordre Trondhjems, samt Bratsberg som hadde kun to.

For byene var det bestemt at byer med over 150 stemmeberettigede var en egen valgkrets som hadde fra en til fire representater. Mindre byer med 50–150 stemmeberettigede valgte sammen med nærmeste større by. Følgelig hadde småbyer med under 50 stemmeberettigede etter Grundloven ikke stemmerett, men stemte i praksis sammen med omliggende landdistrikt. De aller fleste bykretsene valgte bare en representant, men følgende hadde to: Drammen, Kristiansand og Tromsø (inkl. Hammerfest og Vadsø), mens Bergen, Christiania og Trondhjem hadde fire hver. For byer med rundt 150 stemmeberettigede betød dette at de hadde egne representater ved enkelte valg, men valgte sammen med nærmeste større by ved senere valg om stemmetallet sank under 150 igjen.

Utover i hundreåret endret antallet representanter seg fra valg til valg, det laveste antallet var 77 i 1820 og 1823, mens det høyeste var 117 i 1859. Spesielt gjorde byenes vekst at antallet byrepresentater stadig økte og fra 1841 var de mer enn 33% og i 1859 var 50 av de 117 plassene fra byer, dvs. 43% av den samlede representasjon.

+ Kjøpstadsdistriktene i 1815 Kjøpsteder  antall representanter Arendal  1 Bergen  4 Drammen  2 Halden/Fredrikstad  1 Kongsberg 1 Kragerød/Risør 1 Kristiansand  2 Kristiansund/Molde  1 Larvik/Sandefjord  1 Moss  1 Kristiania  4 Skien/Porsgrunn  1 Stavanger  1 Trondhjem  4 Tønsberg/Holmestrand 1

 1862–1918 

I 1859 ble grunnloven revidert, slik at det totale antallet stortingsrepresentater ble fastsatt til 111. Antallet fra hver valgkrets ble også fast og forholdet mellom land- og bykretser ble tilbakeført til det opprinnelige med to tredeler av representantene fra landkretser. Enkelte amt fikk ved denne endringen øket antallet representater til fem: Hedemarken, Kristians, Nordre Bergenhus, Romsdal, Stavanger, Søndre Bergenhus, mens de øvrige fikk fire (hvorav Nedenes økte fra tre). For byer som hadde vokst mye i løpet av denne tiden, medførte revisjonen at antallet representater ble redusert, f.eks. hadde Stavanger fire representanter i 1859, men kun to fra 1862. En annen endring var at om en by først hadde valgt en egen representant ved et valg (fått over 150 stemmeberettigede), skulle den beholde denne selv om tallet på stemmeberettigede kom under 150 ved senere valg.

De neste årene var det følgende endringer av antallet representater og fordelingen på fylker.
 1866: De fire representatene fra tidligere Finnmarken som inkluderte Tromsø amt, ble delt med to på hver av de nye Finnmarken og Tromsø amter.
 1878: Antallet representanter øket til 114, ved at Akershus og Nordlands øket fra fire til fem, samt at Finnmarksbyene (Hammerfest, Vadsø og Vardø) fikk sin egen representant.
 1903: Antallet representanter øket til 117, ved at Søndre Trondhjem øket fra fire til fem og Tromsø fra to til tre, samt at Haugesund fikk sin egen representant.
 1906: Antallet representanter øket til 122, ved at Hedemarken, Kristiania og Nordland øket fra fem til seks og Smaalenene øket fra fire til fem, samt at Bodø fikk sin egen representant.
 1909: Antallet representanter øket til 124, ved at Søndre Bergenhus øket fra fem til seks og at Horten fikk sin egen representant.
 1918: Antallet representanter øket til 127, ved at Romsdal øket fra fire til fem og Tromsø fra tre til fire, samt at Lillehammer fikk sin egen representant.
Det var i denne perioden ingen direkte sammenheng mellom antallet stemmeberettigede og deres representasjon.

+ Landdistriktene (amt) i 1903 Amt  antall representanter Smålenene  5 Akershus  5 Hedemarken 5 Kristians  4 Buskerud  4 Jarlsberg og Larvik 4 Bratsberg  4 Nedenes  4 Lister og Mandal  4 Stavanger  5 Søndre Bergenhus  5 Nordre Bergenhus  5 Romsdal  5 Søndre Trondhjem  5 Nordre Trondhjem  4 Nordland  5 Tromsø  3 Finnmarken 2

 1921–1949 
mini|Kart over Norge (uten Jan Mayen) hvor hvert fylke og Svalbard er angitt med fylkesnummer.
Ved overgangen fra amt til fylker i 1919, kom en ny revisjon av grunnloven og antallet representater ble øket til 150. Skillet mellom by- og landkretser ble imidlertid opprettholdt, så også forholdet mellom by- og landrepresentater (67% fra landkretser). Til forskjell fra tidligere var imidlertid byene, med unntak av Bergen og Oslo i kraft av å være egne fylker, ikke lenger egne valgkretser. De ble i stedet felles valgkretser innen et fylke eller inntil tre nabofylker. Det var gjennom perioden ingen endringer i antallet representanter og fordelingen mellom valgkretsene.

 FNr  Fylke  Landmandat  Endring fra 1918  Byer  Bymandat  Endring fra 1918  01  Østfold  6  +1  Halden, Sarpsborg, Fredrikstad, Moss, Drøbak  4  0 02  Akershus  7  +2 03  Oslo  -  -  Oslo  7  +2 04  Hedmark  7  +1  Hamar, Kongsvinger, Lillehammer, Gjøvik  3  +1 05  Oppland  6  +1 06  Buskerud  5  +1  Hønefoss, Drammen, Kongsberg  3  0 07  Vestfold  4  0  Holmestrand, Horten, Tønsberg, Sandefjord, Larvik  4  +0,5  08  Telemark  5  +1  Notodden, Skien, Porsgrunn, Brevik, Kragerø, Risør, Arendal, Grimstad  5  -0,5 09  Aust-Agder  4  0  10  Vest-Agder  4  0  Kristiansand, Mandal, Flekkefjord, Stavanger, Haugesund  7  +1 11  Rogaland  5  0 12  Hordaland  8  +2  -  -  - 13  Bergen  -  -  Bergen  5  +1 14  Sogn og Fjordane  5  0  -  -  - 15  Møre og Romsdal  7  +1  Ålesund, Molde, Kristiansund  3  +1 16  Sør-Trøndelag  6  +1  Trondheim, Levanger  5  +1 17  Nord-Trøndelag  5  +1 18  Nordland  8  +2  Bodø, Narvik, Tromsø, Hammerfest, Vardø, Vadsø  4  +1 19  Troms  5  +1  20  Finnmark  3  +1  00  Norge  100 (67%)  +16  -  50 (33%)  +8

 1953–1985 
Til stortingsvalget i 1953 ble skillet mellom by og landkretser opphevet, og det var en omfattende revisjon av antallet representanter fra hver valgkrets, som nå utelukkende var fylker. Den største endringen skjedde for Oslo, som nesten fikk doblet sitt antall representanter, hvilket var en konsekvens av den sterke befolkningsøkningen og innlemmelsen av Aker (i 1948). Ettersom det totale mandattallet ble holdt fast på 150, var det flere fylker som fikk redusert sin representasjon.

Det var følgende endringer i perioden:
 1972: Ved Bergens innlemmelse i Hordaland overtok Hordaland Bergens representanter og øket sitt antall fra 10 til 15.
 1973: Antallet representanter øket til 155, ved at Akershus øket fra syv til 10 og Oslo fra 13 til 15 mandater.
 1985: Antallet representanter øket til 157, ved at Akershus øket fra 10 til 12 mandater.

 FNr  Fylke  Mandat fra 1953  Endring fra 1949*  Endringer i perioden 1972  1973  1985 01  Østfold  8  -2       02  Akershus  7  0    10 (+3)  12 (+2) 03  Oslo  13  +6    15 (+2)   04  Hedmark  8  -0,5       05  Oppland  7  -0,5       06  Buskerud  7  -1       07  Vestfold  7  -1       08  Telemark  6  -2       09  Aust-Agder  4  -2       10  Vest-Agder  5  -1       11  Rogaland  10  0       12  Hordaland  10  +2  15 (+5)     13  Bergen  5  0  0 (-5)     14  Sogn og Fjordane  5  0       15  Møre og Romsdal  10  0       16  Sør-Trøndelag  10  0       17  Nord-Trøndelag  6  0       18  Nordland  12  +2       19  Troms  6  0       20  Finnmark  4  0       00  Norge  150  0  150 (0)  155 (+5)  157 (+2)
*Bymandater 1949 er fordelt på fylkene etter folketall i byene i hvert fylke 1950.

 1989–2001 
Den eksisterende valgordningen begunstiget de større partiene, og for å bøte på dette ble det fra stortingsvalget i 1989 innførst en ordning med utjevningsmandat i tillegg til de faste distriksmandatene (som var uendret fra 1985). I alt 8 utjevningsmandat ble fordelt på de partiene som hadde forholdsmessig dårligst representasjon av distriksmandatene, men samtidig lå over sperregrensen på 4% for hele landet. Utjevningsmandatene ble gitt i de(t) fylket/-ene hvor disse partiene lå nærmest et distriksmandat, så hvor mange mandat hvert fylke fikk varierte dermed fra valg til valg. Ordningen begunstiget likevel fylker med forholdsmessig lav representasjon i forhold til folketallet, så de førte også til en bedre utjevning av stemmetallet bak hver representant. Det var tilsammen 165 mandater i perioden.

 FNr  Fylke  Faste mandat  Utjevningsmandat 1989  1993  1997  2001 01  Østfold  8  1       02  Akershus  12  3  2  2  3 03  Oslo  15  1  2  2  1 04  Hedmark  8      1   05  Oppland  7         06  Buskerud  7    1     07  Vestfold  7        1 08  Telemark  6    2     09  Aust-Agder  4         10  Vest-Agder  5         11  Rogaland  10  2  1  2  1 12  Hordaland  10  1    1  2 13  Bergen  5         14  Sogn og Fjordane  5         15  Møre og Romsdal  10         16  Sør-Trøndelag  10         17  Nord-Trøndelag  6         18  Nordland  12         19  Troms  6         20  Finnmark  4         00  Norge  157  8  8  8  8

 2005–2012 

Fra stortingsvalget i 2005 er mandatfordelingen på fylker regulert av to faktorer: folketall og areal. For første gang siden 1859 er det en dynamisk fordeling av representanter i forhold til innbyggertallet (inntil 1859 var det riktignok antallet stemmeberretigede som lå til grunn). Videre har arealfaktoren til hensikt å gi distrikter med lavt folketall øket representasjon i nasjonalforsamlingen. De fylkene som tjener på dette (ekstra mandat) er Hedmark (1), Oppland (1), Nordland (1), Troms (1) og Finnmark (3), mens de som taper (færre mandat) er Akershus (-2), Oslo (-2), Vestfold (-1), Rogaland (-1) og Hordaland (-1). Det var nedfelt i Grunnloven at mandatfordelingen skulle justeres hvert 8. år, og den ble justert før stortingsvalget i 2013 på grunnlag av folketallet 1. januar 2012. Hvis folketallet fortsetter å øke mens valgkretsenes areal står fast, vil arealbidraget relativt sett bli mindre og mindre.

Antallet stortingsrepresentanter ble samtidig øket med fire til 169, og ordningen med utjevningsmandat ble utvidet til å bli én pr fylke. Således får hvert fylke et antall distriktsmandat pluss et utjevningsmandat, tilsammen 150 distriktsmandat og 19 utjevningsmandat.

Fylkenes folketall i 2004, areal, mandater, Innbyggere/mandat, Endring i mandat
FNr  Fylke  ArealStatistisk årbok 2004  Folketall  Mandat per folketall  Areal-poeng  Sum  Mandat  Arealjustering  Innb/mandat  Endring fra 2001 01  Østfold  4182  256668  9  7528  264196  9  0  28519  1 02  Akershus  4918  488618  18  8852  497470  16  -2  30539  1 03  Oslo  454  521886  19  817  522703  17  -2  30699  1 04  Hedmark  27397  188326  7  49315  237641  8  1  23541  0 05  Oppland  25192  183690  7  45346  229036  7  0  26241  0 06  Buskerud  14910  242331  9  26838  269169  9  0  26926  2 07  Vestfold  2224  219480  8  4003  223483  7  -1  31354  -1 08  Telemark  15299  166124  6  27538  193662  6  0  27687  0 09  Aust-Agder  9157  103374  4  16483  119857  4  0  25844  0 10  Vest-Agder  7276  160127  6  13097  173224  6  0  26688  1 11  Rogaland  9378  388848  14  16880  405728  13  -1  29911  2 12  Hordaland  15460  445059  16  27828  472887  15  -1  29671  -2 14  Sogn og Fjordane  18623  107222  4  33521  140743  5  1  21444  0 15  Møre og Romsdal  15121  244570  9  27218  271788  9  0  27174  -1 16  Sør-Trøndelag  18848  270266  10  33926  304192  10  0  27027  0 17  Nord-Trøndelag  22412  127973  5  40342  168315  6  1  21329  0 18  Nordland  38456  237057  9  69221  306278  10  1  23706  -2 19  Troms  25877  152628  6  46579  199207  7  1  21804  1 20  Finnmark  48618  73210  3  87512  160722  5  2  14642  1 00  Norge  323802  4577457  169  582844  5160301  169  0  27086  4

 2013–2019 

Fylkenes folketall i 2012, areal, mandat, Innbyggere/mandat, Endring i mandat

FNr  Fylke  ArealStatistisk årbok 2012  Folketall  Mandat per folketall  Areal-poeng  Sum  Mandat  Arealjustering  Innb/mandat  Endring fra 2009 01  Østfold  4182  278352  9  7528  285880  9  0  30928  0 02  Akershus  4918  556254  19  8852  565106  17  -2  32721  1 03  Oslo  454  613285  21  817  614102  19  -2  32278  2  04  Hedmark  27398  192791  7  49316  242107  7  0  27542  -1 05  Oppland  25192  187147  6  45346  232493  7  1  26735  0 06  Buskerud  14911  265164  9  26840  292004  9  0  29463  0 07  Vestfold  2224  236424  8  4003  240427  7  -1  33775  0 08  Telemark  15298  170023  6  27536  197559  6  0  28337  0 09  Aust-Agder  9157  111495  4  16483  127978  4  0  27874  0 10  Vest-Agder  7277  174324  6  13099  187423  6  0  29054  0 11  Rogaland  9376  443115  15  16877  459992  14  -1  31651  1 12  Hordaland  15440  490570  17  27792  518362  16  -1  30661  1 14  Sogn og Fjordane  18623  108201  4  33521  141722  4  0  27050  -1 15  Møre og Romsdal  15115  256628  9  27207  283846  9  0  28514  0 16  Sør-Trøndelag  18856  297950  10  33941  331876  10  0  29795  0 17  Nord-Trøndelag  22415  133390  4  40347  173732  5  1  26678  -1 18  Nordland  38462  238320  8  69232  307541  9  1  26480  -1 19  Troms  25870  158650  5  46566  205229  6  1  26442  -1 20  Finnmark  48617  73787  2  87511  161299  5  3  14757  0 00  Norge  323787  4985870  169  582817  5568687  169  0  29502  0

 2021–2025 

Valgdistriktenes folketall i 2020, areal, mandat, innbyggere/mandat

 Nr  Valgdistrikt  ArealValgdistriktenes areal - 2021, Kartverket  FolketallFolketall i valgdistrikt 1.1.2020, SSB  Mandat fra folketall  Areal-poeng  Sum  Mandat  Arealjustering  Innb per mandat  Endring fra  2017 01  Østfold  4004  299447  9  7207  306654  9  0  33272  0 02  Akershus  5669  675240  21  10204  685444  19  -2  35539  2 03  Oslo  454  693494  22  817  694311  20  -2  34675  1 04  Hedmark  27398  197920  6  49316  247236  7  1  28274  0 05  Oppland  24675  173465  6  44415  217880  6  0  28911  -1 06  Buskerud  14920  266478  8  26856  293334  8  0  33310  -1 07  Vestfold  2168  246041  8  3902  249943  7  -1  35149  0 08  Telemark  15298  173355  6  27536  200891  6  0  28893  0 09  Aust-Agder  9155  118273  4  16479  134752  4  0  29568  0 10  Vest-Agder  7278  188958  6  13100  202058  6  0  31493  0 11  Rogaland  9377  479892  15  16879  496771  14  -1  34278  0 12  Hordaland  15438  528127  17  27788  555915  16  -1  33008  0 14  Sogn og Fjordane  18433  108404  3  33179  141583  4  1  27101  0 15  Møre og Romsdal  14356  265238  8  25841  291079  8  0  33155  -1 16  Sør-Trøndelag  20257  334514  11  36463  370977  10  -1  33451  0 17  Nord-Trøndelag  21944  134188  4  39499  173687  5  1  26838  0 18  Nordland  38155  241235  8  68679  309914  9  1  26804  0 19  Troms  26198  167839  5  47156  214995  6  1  27973  0 20  Finnmark  48631  75472  2  87536  163008  5  3  15094  0 00  Norge  323808  5367580  169  582852  5950432  169  0  31761  0

 Referanser 

Kilder
 Statistik vedkommende Valgmandsvalgene og Storthingsvalgene 1815-1885, NOS III Nr 219, SSB.
 Stortingsvalg 1814-1976, SSB

Kategori:Valg i Norge