Fra amt til fylke

Norge var fra 1660-tallet inndelt i amt på regionalt nivå som fra 1838 på lokalt nivå var inndelt i herreder/kommuner. I 1885, samme året som det ble vedtatt om å likestille landsmålet med riksmålet, besluttet et ﬂertall på Stortinget å be regjeringen om å bytte ut de mere eller mindre uhøvelige [les: danske] amtsnavne med lokalt benyttede navn. Saken ble ikke fulgt opp før det femten år senere kom et nytt initiativ fra de folkevalgte. Etter forslag fra Nils Skaar og andre vedtok Stortinget den 16. januar 1900 følgende:
Stortinget uttalar ynskje um at namni paa fylki (amti) i riket, paa domssokner (sorenskriverier), herad, bispedøme, provsti, prestegjæld og andre offentlige [sic] syslor («embætte») maa verta umvølte paa norsk elder umbytte med nasjonale namn, der det trengst, og bed Riksstyret [sic] um aa gjenomføra desse brigdi, elder um log skulde til, daa aa arbeida ut fyrelegg um desse. Ot. prp. nr. 55 (1918).

 Det første forslaget 

Følgelig satte Kirkedepartementet den en 6. januar 1902 ned en kommisjon til å utrede det historiske grunnlaget for navn på rikets administrative inndelinger innenfor sivile, rettslige og kirkelige områder. Den gav sin innstilling i 1905, og anbefalte at begrepene amt (verdslig) og stift (kirkelig) skulle erstattes med syssel og bispedømme. De hadde også forslag til nye amt- eller sysselnavn.

 Statskalenderen 1905  Komitéflertallet 1905  Komitémindretallet 1905 Smaalenenes Amt  Borgar syssel  Austfold sysla Akershus Amt  Oslo syssel  Romerike sysla Hedemarkens Amt  Østoplandenes syssel  Aust-Uppland sysla Kristians Amt  Vestoplandenes syssel  Vest-Uppland sysla Buskerud Amt  Drammen syssel  Sud-Uppland sysla Jarlsberg og Larvik Amt  Vestfold syssel  Vestfold sysla Bratsberg Amt  Skiens syssel  Telemark sysla Nedenes Amt  Østagder syssel  Austagder sysla Lister og Mandal Amt  Vestagder syssel  Vestagder sysla Stavanger Amt  Rogalands syssel  Rogaland sysla Søndre Bergenhus Amt  Hordalands syssel  Hordaland sysla Nordre Bergenhus Amt  Sogn og Fjordenes syssel  Sogn og Fjordarne sysla Romsdals Amt  Møre syssel  Møre sysla Søndre Trondhjems Amt  Ikke angitt  Sud-Trondheim sysla Nordre Trondhjems Amt  Ikke angitt  Nord-Trondheim sysla Nordlands Amt  Ikke angitt  Nordland sysla Tromsø Amt  Ikke angitt  Trumsøy sysla Finmarkens Amt  Ikke angitt  Finnmark sysla

 Annet fremlegg 

Saken ble imidlertid liggende, det var muligens mer presserende saker rundt unionsoppløsningen, til 1914 da navnespørsmålet igjen kom på dagsordenen. De to professorene Hjalmar Falk og Marius Hægstad kom både i 1915 og 1916 med forslag til nye navn og betegnelser på amt og herred. Den vikltigste forskjellen fra 1905 var at det nå ble anbefalt å avløse amt med fylke, hvilket i middelalderen omfattet et større område med administrative og andre offentlege funksjoner, og hadde en fastere karakter enn sysle. Begrepet fylke er an avledning av folk og betød opprinnelig ﬂokk, hærfylking, senere område, landsdel. Landets amt- og kommunestyrer fikk uttale seg og i Sør-Trøndelag og de sentrale fylkene på Østlandet, med unntak av Oppland, var det ﬂertall for å beholde begrepet amt. De andre fylkene hadde større eller mindre ﬂertall for fylke. Av 449 kommunestyrer gikk 270 inn for fylke, mens 179 ville beholde amt.

To år etter (i 1918) at Falk og Hægstad hadde levert sin annen innstilling, fremmet Kirke- og undervisningsdepartementet odelstingsproposisjon nr. 55. Om forandring av rikets inddelingsnavn. Da saken kom opp i Odelstinget den 25. juli, ble det en hard debatt. Dei konservative gjorde ein hardsett freistnad paa aa faa henne framdrygd, og det vart hevda at det var målfolk og vestlendinger som ville påtvinge østlendinger navn som de ikke kunne vedkjennes. Odelstinget gjorde således flere endringer i lovfremlegget, f.eks. ble de gamle amtsnavnene behold for Akershus (ikke Romerike) og Buskerud (ikke Ringerike), mens det ble Østfold i stedet for Austfold. Lovutkastet gikk også ut på benytte jarl i stedet for amtmann, men det ble vedtatt å bruke fylkesmann. De nye fylkesnamnene ble innført fra 1. januar 1919, og består i store trekk den dag i dag.

 Falk og Hægstad 1916  KUD 1918  Justisdept. 1918  Odelstinget 1918 Austfold  Austfold  Austfold  Østfold Romerike  Romerike  Akershus  Akershus Oslo  Oslo  Oslo  Kristiania, fra 1925: Oslo Aust-Upland  Heidmark  Hedmark  Hedmark Vest-Upland  Upland  Opland  Opland, senere Oppland Ringerike  Ringerike  Ringerike  Buskerud Vestfold  Vestfold  Vestfold  Vestfold Telemark  Telemark  Telemark  Telemark Aust-Agder  Aust-Agder  Aust-Agder  Aust-Agder Vest-Agder  Vest-Agder  Vest-Agder  Vest-Agder Rogaland  Rogaland  Rogaland  Rogaland Hordaland  Hordaland  Hordaland  Hordaland Fjordane  Sogn og Fjordane  Fjordane/Sogn og Fjordane  Sogn og Fjordane Møre  Møre  Rauma/Møre og Rauma  Møre, fra 1935: Møre og Romsdal Sør-Trøndelag  Sør-Trøndelag  Sør-Trøndelag  Sør-Trøndelag Nord-Trøndelag  Nord-Trøndelag  Nord-Trøndelag  Nord-Trøndelag Haalogaland  Nordland  Nordland  Nordland Trums  Trondenes  Trondenes/Troms  Troms Finnmark  Finnmark  Finnmark  Finnmark

 Se også 
 Norges fylker
 Fylkeskommune

 Kilder 
 Frå amt til fylke

Kategori:Tidligere undernasjonale områder i Norge
Kategori:Amter i Norge
Kategori:Norges fylkers historie