Østre Gausdal prestegård

Østre Gausdal prestegård eller Riddervold prestegård var prestegården for Gausdal, senere Østre Gausdal. Den omtales ofte under sitt middelaldernavn Reidevoll, som også gir navn til den stiftelsen som driver gården i dag.

Gården er første gang omtalt i 1333, da biskopen oppholdt seg der i forbindelse med et makeskifte. Gården slo i løpet av 1400-tallet under seg noe jord fra nabogården Kveine, og den skal også ha slått under seg andre gårder som Skjerve på nordsiden.Skre (1988), s. 56. Tunets plassering er endret siden middelalderen. I dag ligger gårdsbygningene nær krysset ved fylkesvei 254, mens tunet tidligere antas å ha ligget omtrent midtveis mellom dette og Østre Gausdal kirke. Gerhard Schøning besøkte gården i 1775 mens flytteprosessen pågikk.

Våningshuset går for å være Norges største prestegårdsbygning. Det har tre etasjer med 36 rom over 1300 kvadratmeter, og det har tidligere også hatt et par tverrfløyer.Stiftelsen Reidevoll . Stedet har også hatt en terrassert barokkhage, i likhet med resten av anlegget anlagt på initiativ av sogneprest Andreas Pihl (1726–81).Far til Abraham Pihl, jf. Norsk slektshistorisk forening . Tunet har stått slik siden. Opplysningspresten Abraham Pihl, sønn av Andreas, ble født og vokste opp på prestegården. 

Gausdal har siden fått en ny presteboligOpplysningsvesenets fond .. Den tidligere prestegården drives i dag av Stiftelsen Reidevoll og huser sognerådet og Gausdal historelagHistorielagets nettsted., i tillegg til at lokaler leies ut. Stabburet på den andre siden av veien huser Galleri Riddervold. Prestegårdsbygningen er fredet.

 Referanser 

 Litteratur 


 Eksterne lenker 


 Stiftelsen Reidevoll

Kategori:Kulturminner i Gausdal
Kategori:Prestegårder i Norge
Kategori:Gårder i Gausdal