Vømmølfestivalen

Vømmølfestivalen er en årlig norsk musikkfestival som ble arrangert for første gang i juni 1995. Festivalen har sitt navn etter et fenomen i Verdal i Nord-Trøndelag, der festivalen er lokalisert. Festivalen har blitt utviklet i Hans Rotmos ånd og presenterer vømmølmusikk og tilbyr i tillegg publikum familieorienterte aktiviteter, kulturmønstring og forskjellige aspekter innenfor vømmøl, deriblant vømmøltoget.  

Historie
I 1995 kvalifisert Verdal Idrettslag damer i fotball seg til toppserien i fotball. Sponsormarkedet er skrapt og tiltak må iverksettes. Inge Svensson kommer opp med ideen om vømmølfest, og dette vedtas. Vømmølfesten inneholder Vømmølgutan og Johan Møkkerbakkens orkester, dette ble kjernen som skulle utgjøre vømmølfesten i 1995. Arrangementet blir en braksuksess og vømmølkulturen kunne se framtida lyst i møte. Fra denne spede starten utviklet festivalen seg fort til å bli et årvisst fenomen. I videreutviklingen kom ideen om vømmøltog der man i starten hadde 20 personer og 5 sauer, og man har i dag et vømmøltog med 144 kjørende ekvipasjer, 28 tablå, og hundrevis av andre gående som totalt regnes til 2000 deltagende i vømmøltoget. Med utviklingen i vømmøltoget kom ideen om vømmølbekledningen (vømmølmundur). 


Hva er vømmøl?
Ordet «Vømmøl» har sitt opphav i Vadmel, eller Veinnmøl som det på innherredsdialekten ble uttalt. Fra gammelt av er Vadmel en betegnelse på et tøystoff som ble brukt til å sy klær av, brukt til både hverdag og fest. Vadmel er et grovt ullstoff, som er mer eller mindre valket eller stampet. Stoffet ble svært mye brukt til klær blant norske bønder og allmuesfolk tidligere. Det var som regel bøndene selv som produserte stoffet av ull fra gårdens sauer. Vømmøl (i vømmølsk sammenheng) står for noe som er bygget på tradisjon over flere generasjoner, og som da er solid og slitesterkt. 

Musikk
Vømmølmusikken har et budskap som sendes ut ved hjelp av tekst, fengende rytmer, folkemusikk og humor. Tekstene i sangene skildrer livet og problemene som mennesker i Utkant-Norge må stri med. De humoristiske, livlige og billedlige tekstene forteller om figurer eller personer fra Vømmøldalen. Mange har sterke røtter i Utkant-Norge, og kan dermed kjenne seg igjen i sin egen, foreldres og besteforeldres livssituasjon i vømmøltekstene. Verdiene til Vømmølmusikken hører til en økopolitisk sosialisme, som er opptatt av at lokalsamfunnene skal bestå. Den er negativ til utvikling der folk flytter til de store byene og jordbruker legges ned, og mener at en rask industrialisering fører til teknologisiering, som igjen fører til arbeidsløshet og fremmedgjøring. Den seriøse undertonen i sangene får fram nettopp denne frykten for de kommersielle kreftene som truer med å utrydde vømmølkulturen.

Klær
Under vømmølfestivalen kler man på seg med gamle klær, sko og tilbehør. Guttene ofte i gamle dresser eller tykke ullbukser med helsetrøyer, rutete skjorter og ulljakker/ullgensere. Jentene i kjoler/skjørt med forkle og kåper eller ulljakker.

Tema
Hvert år har festivalen et nytt tema. Her er tema fra de siste årene.      
2022: Campingtur
2019: Ruinndag
2018: Gjennbruk og auksjon
2017: Jul i Vømmøldaln
2016: Spæll åt mæ
2015: Dikt å Hårrå
2014: Idrætt og lurkHer ligger lurken klar  Verdalingen, 02. oktober 2013
2013: Brud og brudgomFlere vil gifte seg på Vømmølfestivalen T-A, 03.02.2013
2012: HårvingTusener i vømmølstemning  Adressa, 02. juni 2012
2011: Fotografiapparat og bilderVømmøl Atletklubb i farta Verdalingen Verdalingen, 03. juni 2011
2010: Koffert og sækkKoffert å sækk...  NBU 2010
2009: Radio


Vømmøltoget
I det første vømmøltoget  i 1995 deltok det ca 20 mennesker og 5 sauer. Mens i 2013 deltok det 144 ekvipasjer, 28 tablå og hundrevis av andre gående, der totalt deltakerantall regnes til ca 2000. Folket stiller opp i toget med gamle traktorer, biler, mopeder, barnevogner og andre gamle ting og alle som deltar i toget kler seg opp i «vømmølklær»Jussibassi jussibassi hei!  Adressa, 05. juni 2010. Toget varer i ca. 2 timer, og ender opp i folkeparken, hvor et familiearrangement holdes. Vømmøltoget er større en 17. mai-toget på Verdal, og enda flere publikummere samler seg for å få med seg denne begivenheten. 

I 2013 ryddet Politiet opp i vømmøltoget etter gjentagende overtredelser grunnet alkoholmisbruk.Ryddet opp i vømmølparaden  Adressa, 01. juni 2013

Økonomi
I 2009 så hadde festivalen en omsetning på 3,3 millioner kroner, mens kostnadene viste et langt lavere tall, slik at resultatet viste et overskudd på 700 000 kroner. I 2010 hadde festivalen en omsetning på 3,5 millioner kroner, mens kostnadene viste lignende tall som året før og man satt da igjen med et overskudd på 1 million kroner. I 2011 hadde man mindre omsetning enn de to foregående årene, og man satt da igjen med et overskudd på 580 000 kroner. Nedgangen fortsatte i 2012 og 2013 og festivalens økonomiske tall viste overskudd på 300 000 i både 2012 og 2013.Årsmelding

 År  Driftsinntekter(mill kr)Resultat før skatt(mill kr) 20093,30,7 20103,51 20113,250,6 20122,90,3  20132,90,3

Frivillige
Verdal IL er 100 % eier av vømmølfestivalen, og står som arrangører. De har en vømmølkomite og hovedansvarlige for hvert enkelt område, som kiosk/bar, vakter, markedsføring/kreativitet, vømmølklær, musikk/lyd og opptoget. De hovedansvarlige har igjen sine staber som de benytter under seg. Det er totalt 40-50 personer som gjør en oppgave av større og mindre grad for at festivalen kan fremstå slik den gjør pr. i dag.

Besøkstall
Det anslås et publikumsoppmøte på mellom 15- og 20 000 de tre dagene festivalen foregår. I 2009 var det ca. 6200 solgte billetter til vømmølfesten, mens i 2010 gikk det opp til ca. 6600. Det gikk i 2011 ned til ca. 5700 festdeltakere, og i 2012 var det nede i ca. 4500, en kraftig nedgang fra tidligere år. I 2013 var det ca. 4800 betalende festdeltakere.Regnskapet for vømmølfestivalen

Referanser


Eksterne lenker

 Arrangør
 Verdal kommune

Kategori:Kultur i Verdal
Kategori:Repeterende arrangementer etablert i 1995
Kategori:Musikkfestivaler i Trøndelag