Elisabeth Tamm

Elisabeth Tamm (født 30. juni 1880, død 23. september 1958) var en svensk godseier og liberal politiker. Hun var i 1921 blant de første kvinnene som vant sete i Riksdagen.

 Liv og virke 
 Bakgrunn
Tamm tilhørte adelsslekten Tamm, som eide slott og herregårder over hele Sverige og var Sveriges rikeste familie på slutten av 1800-tallet.Lewin, Leif; Bergstrand, Mats; Ohlsson, Per T. (2010). Arvid Lindman. Sveriges statsministrar under 100 år, del 2, Stockholm: Bonnier, s. 20. Libris 11857423. ISBN 978-91-0-011974-4 

Virke
Tamm overtok i 1905 driften av godset Fogelstad i Södermanland etter sin far. Hun engasjerte seg i lokalpolitikken og ble i 1908 ombud i Julita kommune. I 1916 ble Tamm ordfører i kommunestyret, som første kvinne i en slik posisjon i Sverige.«Elisabeth Tamm (1880-1958): Svenska politiker» , Populär Historia. 

Etter innføring av kvinnelig stemmerett i Sverige stilte Tamm til valg til Riksdagens andrekammer og ble i 1921 en av fem kvinner som vant riksdagsplass.«Äntligen kvinnlig rösträtt i Sverige», Riksarkivet. Hun tilhørte Liberala Samlingspartiet og satt i Riksdagen til 1924.

Tamm var en del av Fogelstadsgruppen, som startet Kvinnliga medborgarskolan og drev tidsskriftet Tidevarvet. Hun var aktiv i Frisinnade kvinnors riksförbund og Svenska kvinnors vänsterförbund.

Under andre verdenskrig engasjerte Tamm seg for Norges sak og hjalp norske flyktninger. I 1945 tok hun imot fanger løslatt fra Ravensbrück og ga dem opphold på Fogelstad.Lorentzen, Henriette Bie: «Kvinnen og tiden 1945–1955», i Hvor var kvinnene? Elleve kvinner om årene 1945–1960, Oslo: Gyldendal, 1979, s. 126.Bruheim, Jan Magnus:  «Og såleis veit vi di tid er inne. Vi treng deg kvinne», i Skartveit, Andreas (red.): Vi valgte det vi ikke kjente. Norske krigsdeltakere om dengang og nå, Oslo: Forum, 1995, s. 135. 

Tamm var opptatt av organisk landbruk og ga i 1940 ut boken Fred med jorden sammen med Elin Wägner.Ibsen, Hilde: Menneskets fotavtrykk. En økologisk verdenshistorie, Oslo: Tano Aschehoug, 1997, s. 100–101.

Tamm var også opptatt av kvinnesak, og finansierte utgivelsen av det norske tidsskriftet Kvinnen og Tiden fra 1947. Hun testamenterte også Fogelstad slott og det meste av sin betydelige formue til tidsskriftet, men utgiverne Henriette Bie Lorentzen og Kirsten Hansteen sa fra seg denne gaven i 1955 fordi de fant det riktigst å legge ned tidsskriftet.Lorentzen, Henriette Bie: «Kvinnen og tiden 1945–1955», i Hvor var kvinnene? Elleve kvinner om årene 1945–1960, Oslo: Gyldendal, 1979, s. 128.

 Utmerkelser 
Tamm ble tildelt Haakon VIIs Frihetskors.«Fra statsråd i går», VG, 30. mars 1946, s. 6.

 Referanser 

Kategori:Svenske riksdagsmedlemmer
Kategori:Godseiere
Kategori:Haakon VIIs frihetskors
Kategori:Personer fra Katrineholms kommun
Kategori:Fødsler i 1880
Kategori:Dødsfall i 1958