Santa Maria Antiqua

Chiesa di Santa Maria Antiqua er en katolsk kirke i Roma, en av de eldste kristne monumenter i Roma. Den ble oppdaget i 1901 og er kjent for sine mange fresker som siden 1950-tallet har vært studert av norske forskere tilknyttet Det norske institutt i Roma.

Kirken ble etablert på 500-tallet i et mye eldre bygg i Forum Romanum, ved den nordvestlige foten av Palatinerhøyden. Stempler på noen murstein har datert den opprinnelige oppføringen til 81–96, i de dager da keiser Domitian regjerte. Der kan bygget ha vært en vestibyle, senere ateneum og vaktrom. Fra rundt 570 ble den brukt som kirke, frem til midten av 800-tallet da byggverket ble utsatt for et jordras fra nevnte Palatinerhøyden under et jordskjelv i 847.

Tilknyttet kirken ligger Oratorio dei Quaranta Martiri til minne om førti elitesoldater i den romerske arme som var kristne og derfor ikke ville tilbe keiseren gjennom ofring, selv om de jobbet for ham, da.  Derfor måtte de dø.  Soldatene som var stasjonert i Armenia måtte i år 332 ut på en islagt sjø ved Sivas i dagens Tyrkia der de frøs i hjel.  Den norske kunsthistorikeren Kirsti Gulowsen (1960–) og  mener murbygningen opprinnelig var et vaktrom, hvorfra man fulgte med snarveien opp til Palatinerhøyden.  På 500-tallet ble det tatt i bruk som et kristent kapell, omtrent samtidig med Santa Maria Antiqua, altså.  Fresken med de førti martyrere skriver seg fra 600-tallet. Også oratoriet ble rasert i 847.

Under pave Leo IV som regjerte 847–855 ble det bygd ei ny kirke ikke langt unna med navnet Santa Maria Nuova, i dag kalt Santa Francesca Romana.  Den gamle kirken ble ytterligere skadet under invasjoner fra normannerne rundt 1080.  I middelalderen (år 1617) ble det anlagt ei ny kirke på atrium-delen av dens ruiner, den ble hetende Santa Maria Liberatrice og var mye brukt. Resten av kirken forble ruiner frem til utgravningene i 1900–1902, da man under ledelse av arkeologen Orazio Marucchi (1852–1931) oppdaget resten av den gamle kirken Santa Maria Antiqua under golvet av St.M. Liberatrice som etterhvert ble revet.  I 1999 ble der laget et overbygg til Oratorio dei Quaranta Martiri (de firti martyrers oratorium) for unngå skader til deler av freskene som jo har stått mye i det fri.  Siden 1980 har den vært avstengt grunnet damp fra undergrunnen, men fra 2013 er det tenkt å åpne den delvis for publikum.

Kunstverk i kirken
Her fremkom mange fresker lagt delvis oppå hverandre.  De er i italiensk og bysantinsk stil, og blant de få man har igjen i dag, da alt annet ble ødelagt av bysantinerne i deres forsøk på å fjerne all avbildning i ikonoklasmetiden 726–843, altså det siste hundreåret før kirken ble ødelagt.  Dekorasjonsarbeidet startet under Pave Johannes VIII som regjerte 561–574 og varte frem til Hadrian I som regjerte 772–795.
Sarkofag, en av de første fra tidlig kristen tid (tredje århundre).Se også Erik Østby, Tone Skedsmo, Glenny Alfsen red. (1996, ibid.), 133-148.
Anna av Jerusalem
Athanasius av Alexandria, biskopen av Alexandria.  Den første avbildning
Kosmas og Damian, legens og apotekerens helgen.  Avbildet i Legekapellet (Diakonikon)

Referanser

 Eksterne lenker 


Maria Antiqua
Maria Antiqua
Maria Antiqua
Kategori:Religiøse byggverk fra 500-tallet
Kategori:Vitenskap i 1901
Kategori:Mariakirker
Kategori:Rione Campitelli