Athy

Athy (irsk: Baile Átha Í) er en irsk markedsby i sør-vest i grevskapet Kildare i provinsen Leinster. Byen er lokalisert hvor elven Barrow møter kanalen Canal Grande, omtrent 72 km sørvest for Dublin. Ved folketellingen i 2016 hadde byen en befolkning på 9 677 innbyggere,«Sapmap Area - Settlements - Athy» , Census 2016. CSO noe som gjør Athy til den 6. største byen i Kildare og den 50. største i Irland, med en vekstrate på omtrent 60 prosent siden folketellingen i 2002.

 Stedsnavnet 
Athy eller Baile Átha Í er oppkalt etter Ae, en keltisk høvding fra det 2. århundre e.Kr., som sies å ha blitt drept ved vadestedet over elven, og dermed ga byen sitt navn, Baile Átha Í, «[byen ved] vadestedet til Ae». Field, John (1980): Place-names of Great Britain and Ireland. Newton Abbot, Devon: David & Charles. ISBN 0389201545. OCLC 6964610; s. 26«White's Castle, Athy. co.Kildare 1417», Curious Ireland

The Letters of the Ordnance Survey (1837) bemerket at «Byen kalles nå av de få gamle menneskene som snakker irsk der og i Queen's County [[[Laois (grevskap)|Laois]]], «baile átha Aoi», uttales Blahéé, der éé står for engelsk ee [i:] som forklart av en note skrevet med blyant på irsk som Blá thí.»Letters of the Ordnance Survey, 1837, bind II, 13 (26. november).

 Historie 
Den ble reist en festning ved Rheban, 5,4 km nerdvest for Athy i den normanniske perioden og framover. Festningen skiftet eier flere ganger.

Byen i Athy utviklet seg fra en anglo-normannisk bosetning fra 1100-tallet til en viktig høyborg til de lokale eiendommene til FitzGerald-jarlene i Kildare, som bygde og eide byen i århundrer. Det var dårlige levekår i den tidlige middelalderbyen som gjorde det vanskelig å tiltrekke seg nye landsbyboere. Hytter sto tett sammen og landsbyboerne kjempet under den tredoble terroren av pest, tidlig død og angrep fra de innfødte irerne. Athys beliggenhet gjorde den spesielt sårbar for angrep. Det synes som byen fikk en bymur til forsvar innen 1297.Early Athy, Shackleton Museum

Athy Priory, et dominikanerkloster, ble grunnlagt i 1253. Konverteringen av kong Henrik VIII av England til den protestantiske troen og hans nye rolle som øverste leder av kirken på bekostning av paven førte til at alle religiøse hus i Irland mellom 1535 og 1540 ble undertrykt. Det dominikanske klostret i Athy ble konfiskert 19. august 1539.

De irske forbundskrigene, også kalt Elleveårskrigen, på 1640-tallet utfoldet seg på mange arenaer over hele Irland, og Athy, i en periode på åtte år, var et av krigssentrene som involverte royalistene, parlamentarikerne og forbundskrigerne. Byen ble bombardert av kanonild mange ganger, og dominikanerklosteret, de lokale festningene og byens bro (datert fra 1417) bukket under for beskytningen. Den nåværende broen, Crom-a-Boo-broen, ble bygget i 1796,Taaffe, Frank (23. mai 1996): Athy Eye on the Past: The Bridge of Athy, Athyeyeonthepast.blogspot.ie. Arkivert fra originalen den 3. desember 2013. med grunnsteinen lagt av hertugen av Leinster.«Restoration of Markings on Athy Bridge to be Investigated» , Kildare Nationalist

Det første bycharter er fra 1515 og rådhuset ble bygget på begynnelsen av 1700-tallet. Fullførelsen av Canal Grande i 1791, som knyttet kanalen med elven Barrow her, og ankomsten av jernbanen i 1846, illustrerer viktigheten av byen som et kommersielt sentrum. Fra tidlig i historien var Athy en garnisonby lojal mot kronen. Engelske garnisoner oppholdt seg i brakkene i Barrack Lane etter Krimkrigen og bidro sterkt til byens handel. Det var et hjem for engelske soldater i århundrer, og det var flere frivillige soldater til den første verdenskrigen i 1914–1918 enn fra noen annen by av tilsvarende størrelse i Irland.

 Befolkning 
Fra de første offisielle opptegnelsene i 1813 med en befolkning på 3 192 innbyggere; 4 494 innbyggere i 1837;Athy - Towns & Villages, Lewis's Topographical Dictionary 1837 . History & Heritage, Kildare.ie. 4 886 i 1891; nye folketellinger i 1926–1946, og 1951–1961 var Athy den største byen i Kildare. Folketellingen for 2016 fastslo befolkningen i Athy til 9 677.

 Fødselen til motorsport 
Den 2. juli 1903 gikk Gordon Bennett Cup-løpet gjennom Athy. Det var det første internasjonale motorløpet som ble arrangert i Storbritannia eller Irland. Automobile Club of Great Britain and Ireland ønsket at løpet skulle arrangeres på de britiske øyer, og Irland ble foreslått som arena ettersom bilrace var ulovlig på britiske offentlige veier. Etter litt lobbyvirksomhet og endringer i lokale lover, ble grevskapet Kildare valgt, blant annet ettersom veiene her var rette og med få svinger, noe man mente var en sikkerhetsmessig fordel.

Som et kompliment til Irland valgte det britiske laget å kjøre i irske fargen grønn som dermed ble kjent som i England ble kjent som «British racing green».Leinster Leader April 1903 - Review of the coming Gordon Bennett Race, Kildare.ie «8W - When? - 1903 Gordon Bennett Trophy», Forix.autosport.com Løpet på 528 km ble vunnet av den belgiske syklisten Camille Jenatzy, som kjørte en Mercedes.Scott, Duncan (20. november 2008): «The Birth Of British Motor Racing», Bleacher Report

 Referanser 

 Eksterne lenker 


Kategori:Byer i Kildare