Georg Joseph Vogler

Georg Joseph Vogler (1749–1814) var en tysk komponist, organist, kapellmester, prest, musikkpedagog og musikkteoretiker.

 Liv og karriere 
Vogler studerte rettslære og teologi i  Bamberg. 22 år gammel ble han kapellan ved kurfyrsten av Mannheims hoff. Fyrsten hjalp ham til et musikkstudium i Italia, der Vogler studerte hos Francesco Antonio Vallotti og andre. 

I 1775 ble Vogler presteviet i Roma og opptatt i Pontificia Accademia degli Arcadi. Videre ble han slått til ridder av Den gylne spores orden og utnevnt til pavelig protonotarius og kammerherre. 

Etter oppholdet i Roma vendte Vogler tilbake til Mannheim. Her bearbeidet han blant annet Händels Messiah og oppførte verket i 1777/1778.

I årene etter oppholdt Vogler seg i Paris, der han var ansvarlig for operaoppføringer. I 1784 kom han tilbake til Mannheim som kapellmester selv om kurfyrst Karl Theodor i mellomtiden var flyttet til München. I 1786 ble Vogler hovkapellmästare og hoffkomponist ved kong Gustav IIIs hoff i  Stockholm. En av oppgavene var å gi tronfølgeren musikkundervisning, med enkelte avbrudd gjorde han dette fram til 1799. Arbeidskontrakten gav Vogler ferie halve året, og i feriene foretok han omfattende reiser i Europa. Senere oppholdt han seg to år i Praha og fire år i Wien. Først i 1807 tok han fast ansettelse igjen, denne gang som hoffkapellmester i Darmstadt. 

 Verk og betydning 
mini|upright=1.2|Voglersche Tonkreis
Vogler var en produktiv komponist som skrev symfonier, operaer, syngespill, balletter, messer, salmer, rekvier, te Deumer, kantater, motetter, orgelverk og scenemusikk, blant annet til Shakespeares Hamlet. Orgelverkene er mest tallrike, med omtrent 150 preludier.

Voglers musikkteoretiske betydning skyldes hovedsakelig at han anvendte sifre til å beskrive de ulike harmonitrinnene. I 1778 publiserte han systemet som Voglersche Tonkreis. Han arbeidet for en forenkling av orgelkonstruksjonen ved at han ved hjelp av sitt «Simplifikationssystem» ledet utviklingen vekk fra barokkorglets oppbygging i «verk».  Med egne midler sørget Vogler for ombyggingen av mer enn tretti orgler over hele Europa. Han brukte størstedelen av formuen sin på dette og fikk tilslutt økonomiske problemer da kostnadene for utvikling av et nytt bærbart orgel som han kalte «Orchestrion» løp løpsk.

Som musikkpedagog utmerket han seg ved å opprette flere musikkskoler. De mest kjente elevene hans er Franz Danzi, Bernhard Anselm Weber, Carl Maria von Weber, Giacomo Meyerbeer og Johann Gänsbacher. Vogler var en representant for Mannheimerskolen og formulerte retningens stilistikk i tidsskriftet Betrachtungen der Mannheimer Tonschule (Mannheim 1778–1781).

Voglers ulike prosjekter var på ingen måte uomstridte. Etter en polemisk anmeldelse av hans Kurpfälzische Tonschule, raste det en flere år lang personforfølgelse, hovedsakelig framført av nordtyske musikkteoretikere – spesielt Johann Nikolaus Forkel. I et brev fra 1777 karakteriserte Wolfgang Amadeus Mozart Vogler som en person som «innbiller seg mye, men kan lite», og også dette bidro til et stort sett negativt bilde av Vogler. 

 Verk i utvalg 
 Komposisjoner 
 6 Klaviertrios op. 1
 6 leichte Violinsonaten op. 3
 6 Klavierkonzerte op. 5
 6 Sonaten für Klavier und Violine, Cello ad libitum op.6
 12 Divertissements für Klavier op. 7
 4 Streichquartette (in f, As, F, Es)
 6 Quartette für Flöte, Violine, Bratsche und Cello in (B, Es, F, D, A, C)
 Concerto Corno di caccia  in F (1800)
 4 Requiem in c, d, Es, e (ca 1770)
 Requiem med «Libera me» i g-moll (1776)
 Sørgemusikk for Louis XVI. for orkester (1793)
 Castore e Polluce
 Ballettmusikk til en komisk ballett
 Scenemusikk til Shakespeares Hamlet

 Skrifter i utvalg 
 Tonwissenschaft und Tonsetzkunst; Mannheim, 1776
 Stimmbildungskunst; Mannheim, 1776
 Kurpfälzische Tonschule; Mannheim, 1778
 Gründe der Kurpfälzischen Tonschule in Beispielen; Mannheim, 1778
 Organist-Schola; Stockholm, 1798 (Digitalisert)
 Systhême de simplification pour les orgues par l’abbé Vogler; 1798
 Clavér-Schola; Stockholm 1798
 Handbuch zur Harmonielehre und für den Generalbass; Praha, 1802
 Die Scala oder personifizierte Stimmbildungs- und Singkunst, Text und Zergliederung; 1810
 System für den Fugenbau; Offenbach, 1817

 Referanser 

 Kilder 


 «Abt Georg Joseph Vogler», zeno.org (Brockhaus Conversations-Lexikon bind. 6. Amsterdam 1809, s. 346-347)

 Litteratur 
 Robert Browning, Abt Vogler. Gedicht, 1864 (E-Text)
 Thomas Betzwieser, Silke Leopold (red.), Abbé Vogler – ein Mannheimer im europäischen Kontext. Internationales Colloquium Heidelberg 1999. (= Quellen und Studien zur Geschichte der Mannheimer Hofkapelle; Bd. 7). Lang, Frankfurt am Main u. a. 2003, ISBN 3-631-50095-5
 Rüdiger Thomsen-Fürst, Art. «Vogler, Georg Joseph», i Die Musik in Geschichte und Gegenwart. Andre omarbeidede utgave, red. av Ludwig Finscher, Personenteil Bd. 17, Kassel u.a. 2007, sp. 176–183, ISBN 978-3-7618-1137-5

 Eksterne lenker 






Kategori:Klassisistiske komponister
Kategori:Tyske komponister
Kategori:Kirkemusikkomponister
Kategori:Tyske musikkteoretikere
Kategori:Tyske katolske prester
Kategori:Personer fra Würzburg