Abrahams bok

Abrahams bok er et skrift fra 1835 som ble produsert av Joseph Smith (1805-1844),, Gee, John (2000): A Guide to the Joseph Smith Papyri, s. 4–6 amerikansk grunnlegger av mormonkirken, som han hevdet var basert på en gammelegyptisk papyrus som han hadde kjøpt fra en omreisende papyrusutstilling. I henhold til Smith var boken «en oversettelse fra noe oldtidsnedtegnelser... som hevdet å være skriftene til Abraham mens han var i Egypt, kalt for Abrahams bok, skrevet ved hans egen hånd, på papyrus.» Smith, Joseph, Jr. (1. mars 1842), «Truth Will Prevail», s. 704. Originalsitat: «a translation of some ancient records ... purporting to be the writings of Abraham, while he was in Egypt, called the Book of Abraham, written by his own hand, upon papyrus» Smiths oversettelse av papyrus beskrev en fortelling av Abrahams tidlige liv, inkludert en visjon om åpenbaring om verdensaltet.

Abrahams bok ble først utgitt i 1842. I 1880 ble teksten kanonisert av De Siste Dagers Hellige (mormonerne) som del av «standardverket» Den kostelige perle, ei bok som fortsatt brukes av flere trossamfunn innen mormonkirken. Det utgjør således en del av trosgrunnlaget for De Siste Dagers Hellige og fundamentalistiske mormonbevegelsen. Abrahams bok er ikke betraktet som en religiøs tekst av Kristi Samfunn (den nest største kirken av Siste Dagers Hellige). Andre sekter innenfor mormonbevegelsen har ulike meninger om boken, hvor en del avviser den og andre aksepterer teksten som inspirert. Boken inneholder flere doktriner som er særegne for mormonbevegelsen, blant annet konseptet om Gud organiserer evige, før-eksisterende elementer for å skape universet framfor å skape det ex nihilo.

Abrahams bok ble antatt tapt i den store brannen i Chicago i 1871, men i 1966 ble flere fragmenter av papyrusen funnet i arkivene til Metropolitan Museum of Art i New York, og i arkivene til De Siste Dagers Hellige. De er nå referert til Joseph Smith Papyri. Ved undersøkelser av profesjonelle egyptologer, både fra mormonkirken og ikke, ble det oppdaget at papyrusen ikke hadde noen likhet med Joseph Smiths tolkning, og var helt vanlige egyptiske gravtekster, datert til rundt første århundre f.Kr. Smiths angivelig guddommelig inspirerte «oversettelse» var fantasifulle og feilaktige tolkninger av den egentlige betydningen. Som et resultat av dette har Abrahams bok blitt kilde til betydelig kontrovers med mormonske apologetikk som har kommet opp med et mangfold av forklaringer for årsaken til ulikhetene.

 Tekstkritikk 
En del av den kritikk som har blitt henført mot Abrahams bok har hovedsakelig vært opptatt av tekstkilden, Joseph Smiths metode for tolkning og hans forklaringer av betydningen av vignettene. Disse kan oppsummeres i følgende:
 Omskrivet tekst fra de restaurerte papyrusene og faksimilene publisert i Abrahams bok inneholder ingen direkte referanser, verken historiske eller bokstavelig, til Abraham. Isteden er de parallelle tekster fra den egyptiske dødeboken.
 Abrahams navn opptrer ikke noen steder i papyrusene eller i faksimilene.Ashment, Edward H (Desember 2000): «Joseph Smith's Identification of «Abraham» in Papyrus JS1, the Breathing Permit of Hor»
 Joseph Smiths forklaringer av faksimilene og fortolkningen (som inneholder teksten til Abrahams bok) finnes ikke i parallelle egyptologers oversettelser eller forklaringer av teksten eller på bilder av papyrusen.Thompson, Stephen E. (Mai 1995): «Egyptology and the Book of Abraham», s. 148–152.
 Joseph Smith Papyri har blitt datert til sen ptolemeerisk tid eller tidlig romersk tid, 1500 år etter Abrahams antatt livetid.Baer, Klaus (November 1968): «The Breathing Permit of Hor»; Parker, Richard A (August 1968): «The Joseph Smith Papyri: A Preliminary Report», s. 98; og Nibley, Hugh (1975): The Message of the Joseph Smith Papyri: An Egyptian Endowment, s. 3 hvor Nibley noterte 100-tallet e.Kr.
for dateringen av papyrusen. Se også Michael D. Rhodes, The Ensign, Juli 1988, s. 51-53. Kritikerne mener dette er relevant på grunn av Joseph Smiths utsagn at papyrus ble "skrevet av [Abrahams] egen hånd på papyrusen".
 Anakronismer i teksten til Abrahams bok indikerer at den ikke ble skrevet på Abrahams tid.Thompson, Stephen E. (Mai 1995): «Egyptology and the Book of Abraham», s. 152–156. Thompson noterer seg minst «fire anakronistiske navn i teksten; Chaldea, Potiphar, Egyptus, og antagelig Pharaoh».
 Kritikerne har tolket Smiths utsagn til å bety at Abrahams bok er ment som konvensjonell oversettelse av et originalt håndskrevet manuskript og er ikke en åpenbaring.Jerald and Sandra Tanner, Salt Lake City Messenger, issue 82, September 1992, Salt Lake City, Utah

 Referanser 

 Litteratur 
 Ashment, Edward H (Desember 2000): «Joseph Smith's Identification of «Abraham» in Papyrus JS1, the Breathing Permit of Hor», Dialogue: A Journal of Mormon Thought 33 (4): 121–126.
 Baer, Klaus (November 1968): «The Breathing Permit of Hor: A Translation of the Apparent Source of the Book of Abraham», Dialogue: A Journal of Mormon Thought 3 (3).
 Gee, John (2000): A Guide to the Joseph Smith Papyri, Provo, Utah: Foundation for Ancient Research and Mormon Studies, ISBN 0-934893-54-3.
 Nibley, Hugh (1975): The Message of the Joseph Smith Papyri: An Egyptian Endowment, Salt Lake City, UT: Deseret Book Co., ISBN 1-59038-539-X.
 Parker, Richard A. (August 1968): «The Joseph Smith Papyri: A Preliminary Report», Dialogue: A Journal of Mormon Thought. 
 Smith, Joseph, Jr. (1. mars 1842): «Truth Will Prevail», Times and Seasons (Nauvoo, IL) 3 (9): 704
 Thompson, Stephen E. (Mai 1995): «Egyptology and the Book of Abraham», Dialogue: A Journal of Mormon Thought 28 (1): 143–160

 Se også 
 Den kostelige perle, en av mormonenes hellige skriftsamlinger

 Eksterne lenker 


Kategori:Siste dagers hellige
Kategori:Hellige skrifter
Kategori:Egyptologi
Kategori:Bøker fra 1835