Raspberry Pi

Raspberry Pi er en familie med ettkortsdatamaskiner omtrent på størrelse med et bankkort. Raspberry Pi utvikles av det britiske selskapet Raspberry Pi Foundation i samarbeid med Broadcom. Den opprinnelige hensikten var å støtte undervisning i informatikk i skolen. Raspberry Pi ble imidlertid populær innen utilsiktede bruksområder som robotikk, smarthus, automatisering og blant hobbybrukere. 

Raspberry Pi ble lansert 29. februar 2012 og tolv år senere er det solgt over 61 millioner enheter på verdensbasis.

 Utgaver 
Den opprinnelige Raspberry Pi kom ut som to ulike modeller, Model B og deretter Model A, hvor sistnevnte var noe enklere og billigere. Siden har det kommet flere generasjoner, samt flere modeller innen hver generasjon.

I tillegg til hovedvarianten av Raspberry Pi eksisterer det varianter med andre utforminger og bruksområder. To av disse Raspberry Pi Zero og Raspberry Pi Pico som begge er fysisk mindre. Hver av disse har også kommet ut i flere generasjoner og utgaver.

Utover dette finnes det også en integrert tastaturmaskin kalt Raspberry Pi 400, samt en hel serie med systemmoduler (system on module) kalt Compute Module som i enda større grad er tilpasset industrielle bruksområder og innebygde systemer.

 Raspberry Pi (hovedvariant) 
Hovedvarianten (offisielt Flagship series) kalles gjerne «vanlig» Raspberry Pi eller bare Raspberry Pi. Med unntak av den aller første utgaven fra 2012, har hovedvarianten fulgt en slags de facto-standard for formfaktor. Plasseringen av porter og kontakter har variert noe over generasjonene, men hovedtrekkene i komponentenes plassering, GPIO-kontakter, kretskortets størrelse og lignende har i stor grad vært uendret siden 2014.

 Fysiske egenskaper 
Hovedvarianten av Raspberry Pi har en mengde fysiske egenskaper som er felles på tvers av samtlige generasjoner.

 System on a chip (SoC) I stedet for separate databrikker (chips) for CPU, grafikkprosessor, lyd, videokoding, I/O med videre, er store deler av funksjonaliteten integrert i kun én brikke.
 GPIO-grensesnitt General purpose input/output (GPIO) er et grensesnitt med en rekke kontakter som kan konfigureres og programmeres. Grensesnittet har 40 kontakter (pins), bortsett fra den aller første Raspberry Pi som har 26 kontakter.
 Digital A/V-utgang Alle generasjoner kan koble til minst én ekstern skjerm via HDMI. Nyere generasjoner benytter seg av Micro HDMI.
 Analog A/V-utgang Den første utgaven har en utgang for analog komposittvideo, i tillegg til en jackplugg for analog audio. Fra 2014 har disse vært smeltet til en enkelt A/V-jackplugg som inneholder både komposittvideo- og audiosignalene. På Raspberry Pi 5 er kontakten fjernet, men analog video er fortsatt tilgjengelig via et kontaktpunkt på kretskortet (analog audio er borte).
 USB Maskinene har 1–4 USB-porter, avhengig av modell og generasjon. Hittil (til og med Raspberry Pi 5) er alle kontakter USB type A og standard USB 2.0 og/eller USB 3.0. (Micro USB og USB type C brukes kun til strømforsyning.)
 CSI-kameraport
 DSI-skjermport
 Ethernet (gjelder ikke Model A/A+)
 Lokal lagring Alle generasjoner tilbyr lokal lagring og kan starte opp via microSD (SD for den aller første utgaven).
 Strømforsyning over USB (Micro USB; USB-C for senere generasjoner)
I tillegg tilbyr nyere generasjoner Bluetooth, Wi-Fi og PoE-muligheter.

 Generasjoner 
 Raspberry Pi i første generasjon ble lansert med Model B i 2012. Litt senere kom den enklere og rimeligere Model A. Raspberry Pi har en BCM2835 SoC og ARM1176JZF-S CPU med én prosessorkjerne klokket til 700 MHz, 256 MiB eller 512 MiB minne og en 26 kontakters GPIO. Model B har Ethernet med 100 Mb/s hastighet.
 Raspberry Pi (nyere utgave) med betegnelsene Model B+ og Model A+ kom i 2014. Disse fikk den mer velkjente bankkort-størrelsen, samt det nå mer etablerte GPIO-grensesnittet med 40 kontakter.
 Raspberry Pi 2 kom i 2015 og har en BCM2836 SoC og 32 biters ARM Cortex-A7 CPU, med 4 kjerner klokket til 900 MHz, samt 1 GiB minne. En revisjon med nummeret 1.2 kom noe senere, og denne har en BCM2837 SoC og 64 biters ARM Cortex-A53 CPU, underklokket til 900 MHz. Raspberry Pi 2 finnes kun som Model B.
 Raspberry Pi 3 ble lansert i 2016 og har en BCM2837 SoC og 64 biters ARM Cortex-A53-prosessor med 4 kjerner klokket til 1,2 GHz (den samme prosessoren som i Raspberry Pi 2 revisjon 1.2, men med en høyere klokkehastighet). Raspberry Pi 3 fikk også innebygget trådløst nettverkskort (Wi-Fi 4, 802.11n), blåtann og muligheten til å starte opp (boot) via USB. Denne maskinen finnes kun som Model B.
 Raspberry Pi 3 (nyere utgave) kom i 2018 i form av Model B+ og Model A+. Den har en lik, men raskere prosessor (1,4 GHz) pakket i en BCM2837B0 SoC, forbedret tobånds trådløst nettverkskort (Wi-Fi 5, 802.11ac) og Gigabit Ethernet. Nettverkshastigheten er imidlertid begrenset til ca. 300 Mb/s da grenesnittet er koblet via USB 2.0 internt. Maskinen kan hente strøm via PoE (via et tilleggskort), og den støtter også oppstart (boot) over nettverk.

 Raspberry Pi 4 så dagens lys i 2019, med en BCM2711 SoC og ARM Cortex-A72-prosessor med 4 kjerner på 1,5 GHz. GPU-delen er kraftig oppgradert med blant annet dekoding av H.265 i 4K60 og OpenGL ES 3.0. Utgaver med 2, 4 og 8 GiB minne finnes, i tillegg til en med kun 1 GB minne som ble solgt i en begrenset periode. Andre forbedringer er Bluetooth 5 og USB 3.0. Raspberry Pi 4 har støtte for to skjermer med full 4K-oppløsning via to HDMI type D-porter (Micro HDMI), og strømforsyning er nå endret fra Micro USB til USB-C. Raspberry Pi 4 benyttes internt i modellen Raspberry Pi 400.
 Raspberry Pi 5 ble lansert i 2023 og har en BCM2712 SoC og ARM Cortex-A76 CPU med fire kjerner på 2,4 GHz. Denne generasjonen fortsetter trenden med oppgradering av GPU-en, og 3D-grafikk påstås å være inntil 2,5 ganger raskere enn forgjengeren. For første gang tilbys et 1x PCIe-grensesnitt via en spesiell FFC-kontakt, noe som åpner for enda flere bruksområder. Andre nyheter er bedre støtte for strømforsyning over USB-C, Bluetooth Low Energy (BLE), samt støtte for dobbelt så mange kameraer (CSI) og skjermer (DSI). På Raspberry Pi 5 er A/V-jackpluggen borte, noe som har skapt litt diskusjon.

 Raspberry Pi Zero 
Zero er en mindre variant.
 Raspberry Pi Zero
 Raspberry Pi Zero v1.3
 Raspberry Pi Zero W
 Raspberry Pi Zero WH
 Raspberry Pi zero 2 W

 Raspberry Pi Pico 
Pico er en enda mindre variant enn Zero.
 Raspberry Pi Pico
 Raspberry Pi Pico W
 Raspberry Pi Pico 2

 Raspberry Pi 400 

 Programvare 
Siden datamaskinen er basert på ARM, krever den at programvaren som kjøres på den er utarbeidet for ARM. Den er designet for å kjøre GNU/Linux og Raspberry Pi Foundation anbefaler distroen Raspberry Pi OS (tidligere Rasbian) som er basert på Debian. Enheten kan kjøre andre Linuxdistribusjoner som er laget for ARM. Videre kan enheten kjøre Android hvis versjonen ikke krever mer enn 256/512 MB minne. Andre operativsystem er NetBSD som har stor ARM-støtte og bruker lite minne. FreeBSD kan brukes, men har problemer med driverne for grafikk og video fordi programvare-bibliotekene er proprietære.

 Referanser 

 Eksterne lenker 


Kategori:Utdanningsteknologi
Kategori:Datamaskiner