Haitis riksvåpen

Haitis riksvåpen er det heraldiske kjennetegnet for den karibiske republikken Haiti. Det ble introdusert i 1807 og det nåværende riksvåpenet ble laget i 1986. 

Våpenskjoldet består av et grønt stykke jord med et naturalistisk gjengitt palmetre. Øverst i palmen er en blå frygisk lue, en frihetslue, med rød bord. I bakgrunnen ser vi tre par korslagte faner, også disse er i nasjonalfargene blått og rødt, og tre par korslagte musketter med opplantede bajonetter. I forgrunnen er det to feltkanoner, stabler med kanonkuler og to tripoder med røde vimpler. I midten er en tromme med to stridsøkser og to signalhorn, ytterst på hver side er to ankere. Palmen symboliserer selvstendighet, våpen viser folkets vilje til å forsvare landets frihet.

Valgspråket er i sorte bokstaver på hvitt bånd, det står skrevet på fransk «L'Union fait La Force» som betyr «Enhet gir styrke». Valgspråket ble lagt til av Alexandre Pétion da landet ble delt i to etter attentatet på Jean-Jacques Dessalines ved Pont Rouge i Port-au-Prince den 17. oktober 1806. Flagget med riksvåpenet og valgspråket slik Pétion utarbeidet det ble heist ved Nasjonalpalasset i Haiti i 158 år frem til 1964. Haitis flagg har siden 1843 hatt riksvåpenet plassert på en hvit firkantet bakgrunn i midten av flagget. Det ble i grunnloven av 1849 erstattet med et skjold men da Det andre haitiske keiserdømmet, imperiet til Faustin Soulouque, endte den 15. januar 1859 gjenvant republikkens våpenskjold sin opprinnelige posisjon i midten av flagget. Komposisjonen har siden vært den samme, men fargene og elementene har endret seg noe, blant annet under François Duvaliers regime fra 1964 til 1986. 

 Referanser 

 Eksterne lenker 

 Gaffield, Julia: The Haitian Coat of Arms på haitidoi.com

Kategori:Haiti
Kategori:Riksvåpen