Ella Anker

Eli Birgit «Ella» Anker (født 2. juni 1870 i Vang i Hedmark, død 20. april 1958 i Oslo) var en norsk journalist, utenrikskorrespondent, forfatter og kvinnesaksforkjemper.

 Familie 
Hun ble født på Sagatun folkehøgskole i Vang. Foreldrene var Herman Anker (1839-1896) og danskfødte Marie Elisabeth «Mix» Bojsen (1843-1892). 

Hun var søster av Katti Anker Møller, svigerinne av Kai Møller og Johan Castberg, sønnedatter av politikeren Peter Martin Anker, og niese av Nils Anker, Christian August Anker og Dikka Møller. Forfatteren Nini Roll Anker var gift med Ellas fetter Peter Martin Anker fra 1892 til 1907, og med en annen av hennes fettere, Johan August Anker, fra 1910.

I  desember 1892 giftet hun seg med Vilhelm Dunker Dons (1868-1908), som var barnebarn av forfatteren Vilhelmine Ullmann. Ekteskapet tok slutt i 1906. Vilhelm Dunker Dons søstre var gift med henholdsvis Nils Kjær og Jens Thiis.

 Utdannelse 
Ella Anker tilhørte det første kullet som tok artium ved Fru Ragna Nielsens skole i Kristiania i 1887. Skolestifteren Ragna Nielsen var for øvrig moster til Ellas senere ektemann Vilhelm Dunker Dons. I 1888 tok Ella examen philosophicum, og i 1892 var hun det første kvinnelige styremedlemmet i Det Norske Studentersamfund, men hele styret ble ekskludert fordi de engasjerte seg i den såkalte «flaggstriden» ved å protestere mot Unionsflagget og kreve et rent, norsk flagg uten unionsmerke.

 Folkevisedans 
Sammen med Hulda Garborg, Randi Blehr og Janna Kielland dannet Ella Anker en dansegruppe for å vekke interesse for det de kalte «folkevisedans». Til tonene av Per Spelmann, Kongen og Knut Liten samt et par danske folkeviser utviklet de ringdanser som skulle representere en stolt og særnorsk danseform. Den 30. mars 1900 deltok de i en forestilling arrangert av Bondeungdomslaget (BUL) i Kristiania. To år senere dro Hulda Garborg til Færøyene og hentet inspirasjon til å videreutvikle danseuttrykket.

 Karriere 

 Privatsekretær og politiker 
Fra 1902 til 1904 arbeidet hun som privatsekretær for venstrepolitikeren Wollert Konow (H), som var gift med Ellas moster. Ella sluttet seg etter hvert til Arbeiderdemokratene. Ved stortingsvalget 1921 var hun tredjekandidat på Arbeiderdemokratenes liste i Akershus. I 1926 ble hun medlem av Norges Socialdemokratiske Arbeiderparti, og i 1927 gikk hun over til Det norske Arbeiderparti.

 Journalist og utenrikskorrespondent 
Etter Vilhelm Dunker Dons død i 1908 arbeidet hun i redaksjonen til tidsskriftet Hver 8de Dag, og ble også Dagbladets korrespondent i Roma. Fra 1910 til 1920 var hun London-korrespondent for flere norske aviser, blant annet for Dagbladet og Verdens Gang. Fra 1923 var hun journalist i ukebladet Norges Kvinder. Hun var en av stifterne av Anglo-Norse Society in London i 1918, og i 1921 etablerte hun søster-organisasjonen Anglo-Norse Society in Oslo/Norsk-Britisk Forening. For disse initiativene mottok hun æresbevisningen Order of the British Empire.

 Kristendom og spiritisme 
Ella Anker var en svært produktiv skribent og forfatter, og var engasjert i en rekke temaer. Hun hadde en sterk kristen tro og var i tillegg tilhenger av spiritismen, som hun hadde stiftet bekjentskap med da hun var korrespondent i London. Dette ga seg utslag i bøker som Personlighetens liv efter døden (1911), Ukjendte kræfter (1912) og Til vern om den kristne moral (1950). Sammen med Ragna Nielsen var Ella Anker en pådriver for å vinne tilhengere for spiritismen i Norge, og i 1912 hentet de et medium fra London til Kristiania. Det ble holdt en rekke seanser som vakte stor oppsikt. En komité ledet av vitenskapsmannen Kristian Birkeland undersøkte saken og konkluderte med at seansene sannsynligvis var ren bløff, men initiativtagerne avfeide kritikken.Artikkel om norsk idéhistorie på nettstedet Forum Berle, der Ella Ankers og Ragna Nielsens engasjement for spiritisme er omtalt.

 Grønlands suverenitet 
Hun støttet også det kontroversielle norske kravet på suverenitet over Grønland. Om dette temaet skrev hun bøkene Grønland for Norge (1923) og Norges rett til Eirik Raude's land (1931), og en artikkel i ukebladet Norges Kvinder i 1931 med tittelen Det norske folks undergang på Grønland under danskestyret. Hun utga også skuespillet Eirik Raude for å fremme Grønlandssaken. Et annet av hennes skuespill bærer tittelen Olavsbilæte (1923). 

 Andre interessefelter 
Ella Anker var også en glødende talskvinne for fred mellom nasjonene, mødrelønn, som søsteren Katti Anker Møller fremmet forslag om i 1919 og som Ella i 1928 skrev en bok om,Ella Ankers bok Mødrelønn fra 1928 i Arbeiderbevegelsens Arkiv og Bibliotek. og avholdssaken. Hun engasjerte seg også sterkt mot abort og mot bruk av preventiver.

 Biografi om Herman Anker 
I 1936 utga Ella Anker biografien Sagatun. Herman Ankers liv og virke om sin far og folkehøyskolen som var hennes barndomshjem.

 Ordener og æresbevisninger 
Ella Anker ble tildelt den britiske Order of the British Empire (OBE) for sitt bidrag til å fremme kontakt og forståelse mellom nordmenn og briter.

 Bibliografi 
 1905: A few facts fron Norwegian history and politics
 1909: Et aar i Rom
 1911: Personlighetens liv efter døden
 1912: Ukjændte kræfter
 1923: Grønland for Norge
 1923: Olavsbilæte – historisk skodespel etter Heimskringla
 1928: Mødrelønn
 1931: En moralsk verdensvilje – Ramsay MacDonald og britisk politikk
 1932: Norges rett til Eirik Raudes land
 1933: Eirik Raude – sogespel
 1936: Sagatun – Herman Ankers liv og virke
 1939: Sange til Sagatun
 1950: Til vern om den kristne moral

 Referanser 

 Kilder 


 Eksterne lenker 
 Ella Anker i Norsk biografisk leksikon

Kategori:Norske journalister
Kategori:Norske forfattere
Kategori:Norske dramatikere
Kategori:Norske biografer
Kategori:Norske kvinnesaksforkjempere
Kategori:Politikere fra Norges Socialdemokratiske Arbeiderparti
Kategori:Honorære utnevnelser til Order of the British Empire
Kategori:Personer fra Hamar kommune
Kategori:Order of the British Empire (OBE)