Tuatschin

Sursilvan (uten tuatschin og medelin).  Tuatschin og medelin.

Tuatschin er dialekten av retoromansk som snakkes i området Tujetsch som ligger helt vest og øverst i Surselva i kanton Graubünden i Sveits. Tuatschin er en undervariant dialekten sursilvan, og uttales «toatshin» med trykk på siste stavelse og lang «i». Tuatschin utgjør, sammen med dialekten medelin i nabodalen Val Medel, en regional variant av sursilvan som betegnes «sursilvan vegl», det vil si «det gamle sursilvan». Tuatschin oppviser noen trekk fra dialektene i Sutselva og Surmeir i midtre deler av Graubünden samt noen trekk fra dialektene i Øvre- og Nedre Engadin, trekk som har gått tapt i «sursilvan niev», det vil si «det nye sursilvan». Sistnevnte form, sursilvan niev, tales på strekninga fra Mustér og ned til Flem / Flims inkludert sidedalen Val Lumnezia.

Tuatschin i Tujetsch synes å ha vært immun mot de språklige endringer som fant sted i resten av Surselva i det 15. og det 18. århundre. Disse endringene førte til at sursilvan fjernet seg litt fra de 4 andre retoromanske dialektene sutsilvan, surmiran, putèr og vallader. Dermed kan man ved noen sider av sursilvan si at det finnes en språklig forbindelse mellom tuatschin og «sentralretoromansk» (sutsilvan og surmiran) og engadinsk (putèr og vallader). Det samme kan til en viss grad sies om dialekten medelin i Val Medel. Medelin inneholder elementer fra både tuatschin og nabolandsbyen Mustér, i tillegg til egne trekk fra Val Medel. Bemerkelsesverdig er det at enkelte former i tuatschin stemmer overens med det nye standardiserte enhetsskriftspråket «Rumantsch Grischun (RG)» som ble laget i 1982 for hele Graubünden, et skriftspråk som ikke har funnet gjenklang hos mange brukere av retoromansk.

Geografisk avstand til resten av Surselva har nok bidratt til at tuatschin kunne bevare sin særegenhet ved uttale og bøyning og utvikling av egne trekk, til tross for at resten av Surselva gjennomgikk en del språklige forandringer opp gjennom århundrene. Kanskje har det også eksistert kontakt med den italienske befolkninga nord i kanton Tessin (Ticino) i de to dalstrøkene Valle Leventina og Valle di Blenio, da noen ord her oppviser likhetstrekk med tuatschin.

Tuatschin skiller seg litt fra øvrig sursilvan både i uttale og bøyning, de aller fleste ord i ordforrådet er imidlertid like. Særegenhetene ved tuatschin er mest fremtredende i landsbyene Rueras, Sedrun og Mumpé-Tujetsch i midtre og nedre områder i dalen Tujetsch, og mindre fremtredende helt øverst i dalen på stedene Selva og Tschamut. På de to sistnevnte steder likner dialekten mer på uttalen man finner i Mustér / Disentis rett øst for Tujetsch.

 Fonetiske særegenheter, diftongering 

Én av de viktigste særegenhetene ved tuatschin er diftongering av enkle vokaler i sursilvan. 
Diftongene oppviser likheter med vallader og jauervarianten.
 Diftongen «ai» i stedet for trykksterk «e» særlig i infinitivsendelser og suffikser :
 Tuatschin  Sursilvan duair  duer plaschair  plascher (uttales plisché) schair  scher vulair  vuler
(NB: I verb som har trykk på siste stavelse er «r» på slutten som regel stum. Vokalen «u» uttales «o»).

I ord som :

 Tuatschin  Sursilvan nair  ner vair  ver Mustair  Mustér ain  en ainta  enta dadains  dadens (trykk på siste stavelse) aindadains  endadens (trykk på siste stavelse)

I substantiv som :

 Tuatschin  Sursilvan divertimain  divertiment bastimain  bastiment engraziamain  engraziament leghermain  legherment piemain  pigiament
(NB: I ord som slutter på «-ment» er «t» på slutten som regel stum. Trykket ligger på siste stavelse).

 Diftongen «ia» i stedet for trykksterk «e» i ord som :

 Tuatschin  Sursilvan ensiamen / ansiamen  ensemen (trykk på nest siste stavelse) cuntianz  cuntenz (cuntent) dianter  denter dianterain  denteren (trykk på siste stavelse) marianda  marenda miasa  mesa miasanotg  mesanotg miasadad  mesadad tiamps  temps sianter  suenter (uttales soénter) siantermezdé  suentermiezdi, suentermiezgi (trykk på siste stavelse)
(NB: «Z» uttales som «ts»).

 Diftongen «ue» i stedet for «uo» i ord som :

 Tuatschin  Sursilvan buép  buob nuét  nuot uést (uttales oéscht)  uost (uttales oåscht, trykk på siste stavelse) dacuért  dacuort decuérs  decuors

 Diftongen «ei» i stedet for «e» og «ié» i ord som :

 Tuatschin  Sursilvan cascheil  caschiel (trykk på nest siste stavelse) eir  ier greiv  grev neiv  niev peida  peda reiven  rieven

 Diftongen «ao» i stedet for trykksterk «o» foran «n» i ord som :

 Tuatschin  Sursilvan dentaon  denton vinavaon  vinavon avaon  avon pardanaonza  perdanonza taon  ton uffaon  affon vaonza  vonza
(NB: Enkel «o» uttales «å»).

 Palatalisering 
En annen vikitig særegenhet er palatalisering som berører både vokaler og konsonanter og følgende forandringer oppstår :
 Sursilvan  Tuatschin -a-  -e- -c-  -tg- -g-  gi- eller -j-

Eksempler på dette er :
 Trykksterk «e» i stedet for trykksterk «a» i kontakt med palatal konsonant i infinitivsendelsen til verb fra første konjugasjon (som alle har trykk på siste stavelse) :
 Tuatschin  Sursilvan bugner  bugnar carger  cargar magler  magliar pazier  piztgar giavischer  giavischar

og i ord som :

 Tuatschin  Sursilvan bie (flertall: biers)  bia (flertall: biars) biera  biara cugleda (uttales koljéda)  cugliada (uttales koljada) jeda  ga, gada vargieda  vargada (fem.) tgesa  casa viedi  viadi Valtgeva  Valcava

Men imidlertid i midten av verb med tre stavelser ofte «a» i stedet for «i» foran palatal lyd :
 Tuatschin  Sursilvan gartager  gartegiar (uttales gartigiar, gartiar) ramagler  remegliar (uttales ramigliar) schurmager  schurmegiar (uttales schurmigiar, schurmiar) surlascher  surlischar
(NB: «GL» her uttales som «LJ» som i «medalje». «-Gi-» blir uttalt som en stemt «dzj»-lyd som j-en i det engelske ordet «John»).

 -tga- eller -tge- i stedet for -ca- i ord som :

 Tuatschin  Sursilvan martgau  marcau tge / tga  che tgaura  caura tgesa  casa
(NB: «au» uttales «ao», «c» og «ch» uttales «k», «tg» uttales som «tj» i de norske ordene tja, kjære).

 Også tgo- for co- i ord som :
 Tuatschin  Sursilvan tgomba  comba tgombra  combra
 gia-, -gie-, -ge-, gio- i stedet for ga-, go- i ord som :
 Tuatschin  Sursilvan giassa  gassa varger  vargar gionda  gonda vargiao  vargau vargieda  vargada (fem.)
 -j- i stedet for -g- i ord som :
(NB: Trykk på siste stavelse)
 Tuatschin  Sursilvan lai  lag pier  pagar ruier  rugar sier  segar tussier  tussegar
 Ingen -gi- i ord som :
 Tuatschin  Sursilvan lier  ligiar liom  ligiom liongia  ligiongia plevia  plievgia geevia (lang e)  gievgia

 Andre karakteristiske fonetiske særegenheter 
 Hele ordformer i stedet for forkortede former i ord som :
 Tuatschin  Sursilvan ora  o sedora  siado sura  su
 Enkel konsonant i ord som :
 Tuatschin  Sursilvan aut  ault fautsch  faultsch tgautschas  caultschas uaut  uaul uzar  alzar
 Færre vokaler i ord som :
 Tuatschin  Sursilvan jo  jeu gliud (uttales ljot) glieud (uttales i étt ord, som ljeaøt, ljaot) liur  lieur
 Presens av 3.person entall og flertall for verbene «far», «haver», «ir», «saver» uttales med «å» :
(NB: «H» i begynnelsen av ord er som regel stum).
 Sursilvan  Tuatschin  Tuatschin 3.pers. ent.  Tuatschin 3.pers. flt.  Sursilvan 3. pers. ent.  Sursilvan 3. pers. flt. far (å gjøre)  far  få  fån  fa  fan haver (å ha)  havair  hå  hån  ha  han ir (å gå)  ir  vå  vån  va  van saver (å vite, kunne)  savair  så  sån  sa  san
 Likeledes blir følgende stedsadverb uttalt med «å» :
 Tuatschin  Sursilvan kå  cheu lå  leu tschå  tscheu
 Enkelte stedsnavn som ender på -eu uttales som -ai :
 Tuatschin  Sursilvan Bugnai  Badigneu ved Sagogn Urschai (Nurschai)  Urscheu ved Vuorz
 Enkeltord som :
 Tuatschin  Sursilvan betg, betga (uttales betj, betja)  buc, bu, buca (uttales bok, bo, bokka) brui  brutg daple  dapli ple  pli de  di, gi * se  si anse  ensi siantermezdé  suentermiezdi, suentermiezgi * (trykk på siste stavelse) puspé  puspei (uttales poschpei / poschpai, trykk på siste stavelse) ugen (uttales o-dzjénn)*  bugen (uttales bo-dzjénn)* uschia, uschea  aschia (trykk på nest siste stavelse) deesch (lang e)  diesch (trykk på første stavelse)
 Forklaring til * : «G» blir i enkelte posisjoner uttalt som en stemt «dzj»-lyd som j-en i det engelske ordet «John».

 Morfologiske særegenheter 
 Presens av 3. person entall av verbet «esser» (å være) :
 Tuatschin  Sursilvan se  ei (ofte «eis» foran vokal) sai  eisi
Sammenlikn setningene:
 Sursilvan : Gievgia ei il Toni sesferdentaus, aschia eis el mitschaus.
 Tuatschin : Gevia se ´l Toni sesfardantaus ni uschea se ´l mitschaus.
 Dativ («til eller for hvem ?») dannes med «LI» eller, som ved genitiv, med «DA», og ikke med «A (AD foran vokal)» som i sursilvan :
 Sursilvan  Tuatschin La femna ha engraziau ad el.  La femna ho engraziau li el. Jeu hai detg al Paul….  Ju ha detg li Paul…. Jeu dun a Vus il cunti.  Ju dun da Vus il cunti.

 Leksikalske særegenheter 
 Tuatschin  Sursilvan curschauna  crutscha da miez rasdar  tschintschar (risdar)

 Intervju og reportasjer på tuatschin 
 Følgende intervju fra Radio Rumantsch foregår mellom personer fra Tujetsch.
 Fra programserien «il Radioarchiv» finnes følgende reportasje fra Tujetsch der mange personer med tuatschindialekt blir intervjuet.
 Intervju med Conny Monn  fra Sedrun i Tujetsch kan høres her. Intervjuer Hubert Giger har medelin-dialekt fra Val Medel i Surselva.

 Tuatschin på Radio Rumantsch 
Følgende personer i RTR har tuatschindialekt :

 Tujetsch Marlene Leupi Angela Hendry

 Eksterne lenker 
 Artikkel om tuatschin på sursilvan.
 Om stedet Mumpé-Tujetsch på tysk.
 Informasjonsside om Tujetsch på tysk og sursilvan.
 Om språket i Tujetsch på stedets informasjonsside.
 Artikler om Tujetsch på sursilvan.
 Kart over kanton Grischun / Graubünden.

Kategori:Retoromansk