Hellig lund

Hellig lund er et skogholt eller en treklynge som tillegges en særskilt religiøs betydning. Hellige lunder spilte en viktig rolle i kultpraksis og mytologiske landskaper knyttet til polyteistiske religioner i det forhistoriske Europa, antikkens Hellas og Roma, og Det nære østen. De kjennes også fra myter i norrøn, keltisk, germansk og annen religion praktisert i India, Japan og Vest-Afrika. Eksempler på hellig lunder er den gresk-romerske temenos,«τέμενος» i: Liddell, Henry George; Scott, Robert: A Greek–English Lexicon hos Perseus Project. det norrøne horgetLind, Idar: Norrøn mytologi frå A til Å, s. 107 og kelternes nemeton.«nemeton», oxfordreference]</ref>Koch, John T. (2006): Celtic Culture: A Historical Encyclopedia. ABC-CLIO, s. 1350.

Den mest kjente greske lunden var Dodonas eikelund, der bladenes rasling ble tolket som orakelutsagn.Orakelet i Dodona

I 8. bok av Æneiden forteller Vergil at Venus overrakte sin sønn Æneas våpen i en hellig lund; like ved slo etruskerne leir.Æneiden, 8. bok I Romerriket hadde Diana Nemorensis («Diana fra skogene») en viktig og hellig lund ved Nemisjøen. Bak Vestatempelet i Roma fantes det også en hellig lund som kom under press etter hvert som byen vokste, og til slutt forsvant helt under bybrannen i år 64.Atrium Vestae, Roma 

Tacitus skildrer hellige lunder hos germanske stammer flere steder i Germania. I norrøn religion forbindes de med blót og menneskeofring; Adam av Bremen rundt år 1075 hadde hørt om en hellig lund i Gamle Uppsala, der offerdyr og døde mennesker angivelig ble hengt opp i trærne. Adam festet imidlertid også ukritisk lit til Aleksanderromanen når han beskrev amasoner som ble gravide av å drikke vann, og fikk sønner med hundehode; han feiltolket også Kvenland som «Kvinneland» og dermed amasonenes hjemsted.Adam av Bremen: Beretningen om Hamburg stift (s. 199), forlaget Aschehoug, Oslo 1993, ISBN 82-03-20028-1 Adams skildring av Uppsalas gullkledde tempel og avgudsdyrkelsen der, er også tolket som en ren satire rettet mot pave Gregor 7. og pavehoffet i Roma.Didrik Søderlind: «Uenighet om blot i Uppsala», forskning.no 23. september 2005Skirnismål omtaler «Barrelunden» (barr = byggkorn, jfr engelsk barley<ref>[https://www.etymonline.com/word/barley «barley», etymonline.com), der Frøy og jotunmøyen Gerd møttes i et hieros gamos.

Av hellige lunder som fremdeles finnes er Osun-Osogbo i dagens Nigeria et eksempel. Det finnes også hellige lunder i hele India, som er hovedsakelig brukt av hinduer. I Japan er flere shintotempel tilknyttet hellige lunder, tre og skoger.

 Referanser 

 Se også  
 Naturreligion
 Nerthus

 Eksterne lenker 

Kategori:Religion
Kategori:Hedendom
Kategori:Verneområder