Vitenskapsåret 1957

Vitenskapsåret 1957 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1957.
 Hendelser 
 Astronomi og romfart 
 4. oktober - Sovjetunionen sender opp Sputnik 1, verdens første kunstige satellitt, i bane rundt Jorden 20:e århundrades När Var Hur - 1957, Bernt Himmelstedt, Forum, 1999.
 3. november - Sovjetunionen sender opp sin andre satellitt, Sputnik 2, som også har en passasjer - hunden Lajka . Det er ingen teknologi tilgjengelig for å returnere den til jorden.
 6. desember - USA forsøker å skyte opp Vanguard TV3 som feiler etter bare to sekunder i luften.
 Arend-Rolands komet observeres for første gangen Så funkar universum, James Muirden.
 Prosjekt Orion starter, et amerikansk program for å bygge et romfartøy drevet av kjernefysiske eksplosjoner.
 Wilhelm Gliese utgir den første utgaven av Katalog over nære stjerner.

 Biologi 
 Strukturen til myoglobin blir bestemt (ved hjelp av røntgenkrystallografi) av John Kendrew og kollegaer i England.
 Chlamydia trachomatis bakterien blir for første gang kultivert (i eggeplommesekken) av Feifan Tang og kollegaer.  

 Fysikk 
 BCS-teori om superledere utvikles av John Bardeen, Leon Cooper, og Robert Schrieffer.
 B²FH, en astrofysisk avhandling av de britiske astronomer Geoffrey Burbidge, Margaret Burbidge og Fred Hoyle og den amerikanske astronomen William Fowler, som beskriver syntesen av de letteste elementene ved kjerneprosesser i stjerner.
 Rudolf Mössbauer oppdager Mößbauer-effekten.
 En syklotron ved University of Liverpool produserer brudd på ladet konjugerings symmetri.
 August - ZETA fusjonsreaktor begynner driftet ved Atomic Energy Research Establishment, Harwell, Oxfordshire.

 Informatikk 
 April - IBM leverer den første compileren for programmeringsspråket FORTRAN. Det blir den mest brukte programmeringsspråket for tekniske oppgaver.
 Robert C. Prim gjenoppdager Prims algoritme på selvstendig grunnlag. Den ble først oppdaget i 1930 av Vojtěch Jarník og gjenoppdag igjen av Edsger Dijkstra i 1959 på selvstendig grunnlag.

 Medisin 
 27. juni - En rapport av Medical Research Council (UK) avdekker bevis som støtter en kobling mellom  tobakksrøyking og lungekreft.
 1. oktober - Legemiddelet Thalidomid blir lansert som et sedativ av Grünenthal GmbH. 

 Meteorologi 

 Psykologi 
 Harry Harlow starter eksperimenter med morsseparasjon og sosial isolasjon av rhesusaper.
 Teknologi 
 2. desember - Reaktoren når kritisk masse i Shippingport Atomic Power Station, Pennsylvania, den første kommersielle trykkvannsreaktor.
 Den første fungerende prototypen av wankelmotor.
 Utforsking 
 Forskningsstasjonen Amundsen-Scott på Sydpolen etablereres.
 Hendelser 
 Den første Conference on Science and World Affairs avholdt i Pugwash, Nova Scotia, arrangert av Józef Rotblat.

 Prisvinner 
 Bigsbymedaljen: Percy Edward Kent 
 Copleymedaljen: Howard Florey
 Brinellmedaljen: Bo Kalling
 Nobelprisen:
 Fysikk: Chen Ning Yang, Tsung-Dao Lee
 Kjemi: Alexander Robertus Todd
 Fysiologi/medisin: Daniel Bovet
 Wollastonmedaljen: Paul Fourmarier 

 Fødsler 
 18. mars - Christer Fuglesang, dosent i partikkelfysikk og den første svenske romfareren
 12. juli - Rick D. Husband, amerikansk astronaut (død 2003)
 21. oktober - Wolfgang Ketterle, tysk fysiker, nobelprisvinner i fysikk (2001)
 29. desember - Bruce Beutler, amerikansk fysiker, nobelprisvinner i fysikk (2011)
 31. desember - Lars A. Akslen, norsk kreftforsker

 Dødsfall 
 8. februar – 
 John von Neumann, ungarskamerikansk matematiker (født 1903)
 Walther Bothe, tysk fysiker, matematiker og kjemiker, nobelprisvinner i fysikk (1954) (født 1891)
 18. februar - Henry Norris Russell, amerikansk astronom (født 1877)
 7. mai - Wilhelm Filchner, tysk oppdager (født 1877)
 21. juni – Johannes Stark, tysk fysiker, nobelprisvinner (født 1874)
 3. juli - Frederick Lindemann, tyskbritisk fysiker  (født 1886)
 5. august – Heinrich Wieland, tysk kjemiker, nobelprisvinner (født 1877)
 16. august – Irving Langmuir, amerikansk kjemiker og fysiker, nobelprisvinner i kjemi (1932) (født 1881) 
 21. august - Harald Ulrik Sverdrup, norsk oseanograf og meteorolog (født 1888)
 26. oktober – Gerty Cori, amerikansk biokjemiker, nobelprisvinner i medisin (1947) (født 1896)
 3. november - Wilhelm Reich, østerriksk psykiater, psykoanalytiker og forfatter (født 1897)

 Referanser 

 Eksterne lenker