Irgens

Den danske og norske slekten Irgens (opprinnelig Jürgens), herunder den adelige og nå utdødde slektsgrenen Irgens von Westervick og gjennom kvinneledd den adelige slekten von Irgens-Bergh, kommer opprinnelig fra Slesvig-Holsten.

 Irgens 


Dr.med. Johannes Jürgens kom til Norge sammen med broren Joachim Jürgens. Begge var sønner av Heinrich Jürgens (født 1580) og Catharina, født Fruchtnichts (født 1584). Navnevarianten Irgens ble tatt i bruk rundt 1640. Joachim Irgens ble adlet med navnet von Westervick. Han og hustrua hadde ingen etterkommere. Johannes Irgens har en rekke etterkommere. Den norske grenen stammer fra stadsfysikus i Trondheim Joachim Irgens (1644–1725).

 Slektsvåpen 
Skjold: Skrådelt med i 1. (øverste) felt tre liljer langs delingen og i 2. felt to fembladinger (eller roser). Hjelmtegn: En lilje mellom to vesselhorn (eller bare to vesselhorn). Våpenet er også ført av slektsmedlemmer med noen mindre variasjoner av figurene.

 Personer 
 Francis Irgens (1902–1963), ambassadør
 Henrik Irgens (1899–1938), katolsk apostolisk administrator
 Johannes Irgens (1869–1939), utenriksminister
 Kjeld Stub Irgens (1879–1963), sjøfartsminister og NS-politiker
 Lars Johannes Irgens (1775–1830), sorenskriver og eidsvollsmann
 Marie Stub Irgens (1879-1928), pedagog og forfatter
 Nils Christian Irgens (1811–1878), marineminister
 Ole Irgens (1724–1803), luthersk biskop
 Ole Irgens (1829–1906), politiker og skolemann
 Paul Henningsen Irgens (1843–1923), ingeniør
 Wenche Irgens (1795–1852), kunstmaler
 Åshild Irgens (født 1976), illustratør
 Ludvig Irgens-Jensen (1894-1969), komponist

 Irgens von Westervick 
Joachim Irgens (1611–1675), godseier, og hustrua Cornelia født Bicker ble adlet i 1674 med navnet von Westervick/af Vestervig. Samtidig fikk de et våpenskjold som blant annet inneholder 1. og 4. felt med stokkfisk mellom to kroner, 2. felt med bjelke fra Bicker-slektens våpen, og 3. felt med tre liljer (som naturlige liljer) fra Irgens-våpenet.

 Galleri adelsvåpen 

 von Irgens-Bergh 
Norskfødte Mathias Friis Bergh (1786–1828), sønn av Gerhard Gunnerus Bergh (1755–1834) og Pauline Birgitte f. Irgens (1766–1825), ble tatt opp i den danske adelsstanden i 1824 med navnet von Irgens-Bergh. Slekten lever i Danmark.

 Se også 
 Irgensgodset, fellesnavn på alt det krongods i Nordland og Troms som kammerherre Joachim Irgens fikk overlatt av Frederik 3 i 1660
 Røros Kobberverk

 Litteratur 
 Store norske leksikon: Irgens
 Hans Krag: Norsk heraldisk mønstring fra Frederik IV's regjeringstid 1699-1730, Drøbak 1942 - Kristiansand S 1955, side 92
 Hans Cappelen: Norske slektsvåpen, Oslo 1969 (2. opplag 1976)
 Herman L. Løvenskiold: Heraldisk nøkkel, Oslo 1978
 Anders Bjønnes m.fl. (redaktører): Eidsvollsmennene – Hvem var de?, Norsk Slektshistorisk Forening, Oslo 2014, med eidsvollsmannens aner og andre slektsopplysninger, samt bilde med beskrivelse av seglet hans med slektsvåpenet på Grunnloven 17. mai 1814

Adelsgrenene
 Anders Thiset og P.L. Wittrup: Nyt dansk Adelslexikon, København 1904
 H. Storck: Dansk Vaabenbog, København 1910
 Sven Tito Achen: Danske adelsvåbener, København 1973

Kategori:Norske slekter
Kategori:Våpenførende slekter