Norske måleenheter

Norske måleenheter er en samlebetegnelse på en rekke ulike måleenheter som var i bruk før innføringen av metersystemet ble påbegynt i Norge i 1875. Detaljkunnskap om disse har i senere tid hovedsakelig blitt hentet fra skipsvrak, og var sterkt påvirket av det danske målesystemet. I 1541 var en alens lengde definert av lov som en Sjællandsalen både i Norge og Danmark. Senere ble en alen definert som tilsvarende to Rhinefot fra 1683. 

Tidligere hadde man ulike måleenheter for ulike varer som en tønne korn tilsvarer 138,97 liter, en tønne poteter utgjør ca. 100 kg og en tønne flytende varer 115,81 liter, i dag brukes tønne innen oljeproduksjon og er 158,99 liter. Samme navn kunne også brukes på flere enheter som favn som er et lengdemål på omtrent 1,882 m og en favn er også omtrent 2,232m³ (brukt som mål på ved). 

Ved innføring av meterkonvensjonen i 1875, ble en rekke av de gamle norske måleenhetene definert, og i dag benytter man SI-systemet i norge. I Norge er det Justervesenet som har ansvaret for at SI blir etterfulgt.G. Krogh; Lærebog i Praktisk Regning efter det nye Mynt-, Maal- og Vægtsystem (Tredje opplag, F. Beyers forlag, Bergen 1877): Side 74; "Det ældre norske System for Maal og Vægt." 

 Lengde 
I Norge bruker man i dag SI-enheten for lengde som er meter (m). 
 Kilometer –  m
 Desimeter –  10 dm er 1 m
 Centimeter – 100 cm er 1 m
 Millimeter –  mm er 1 m

De fleste eldre lengdeenheter tar utgangspunkt i anatomiske størrelser som fingerbredde, tomme, hånd, spann, fot, armlengde, skritt, favn med flere. For større avstander ble enhetene ofte basert på menneskets yteevne, for eksempel steinkast, spydkast, rast og dagsmarsj. 
 Skruppel – ¹⁄₁₂ linje (duodesimal, ca 0,18 mm), ⅒ linje (desimal).
 Linje – ¹⁄₁₂ tomme (duodesimal, ca 2,18 mm), ⅒ tomme (desimal).
 Tomme – ¹⁄₁₂ fot (duodesimal, ca. 26,1 mm), ⅒ fot (desimal). Erstattet av engelsk tomme (2,54 cm) i dagligtale i på 1970-tallet.
 Fot – ½ alen, eller 31,37 cm. (Fra 1824). Erstattet av engelsk fot (30,48 cm) i dagligtale i på 1970-tallet.
 Yard – 3 fot, eller 91,44 cm
 Alen – 2 fot, eller omtrent 627,48 mm. (Fra 1824. Flere lokale varianter var i bruk)
 Favn – 3 alen, 6 fot eller omtrent 1,882 m.
 Stang, Rode – 5 alen, eller omtrent 3,1374 m.
 Lås – 15 favner, eller omtrent 28,2 m.
 Fjerdingsvei – En kvart landmil, eller omtrent 2,82 km.
 Landmil, norsk mil –  alen, eller omtrent 11,295 km. (Inntil 1862. Flere varianter var i bruk)
 Rast – Omtrent 9 km. (Før 1541. Regnet som passende distanse før rast ved gange)
 Kaffekok – Noenlunde tilsvarende en rast. Samisk lengdeenhet.
 Steinkast – Omtrent 25 favner, eller 47,050 m.
 Palme (Palm) – 8,86 cm. (Omkrets av rundtre, benyttes for tømmer og skipsmaster men også brukt innen bergverk)

 Nautisk 
Nautisk mil er den gyldige lengdeenheten for navigasjon til sjøs i Norge og en nautisk mil er 1852 m.
 Kabellengde – 185,2 m eventuelt ⅒ nautisk mil (100 favner)
Det er også flere eldre nautisk lengdeenheter.
 Viku siofar (uge siøes) – ca. 6 nautiske mil eller 11,11 km (ett skift ved årene)
 En dags roing – ½ tylft viku sjofar, 6 viku sjofar = 66,66 km
 Halv døger sigling – 1 tylft viku sjofar, 12 viku sjofar = 133,32 km
 Ett døger sigling – 2 tylfter viku sjofar, 266,64 km
 Meridiangrad – 111,12 km
 Kvartmil – 10 kabellengder, eller  m (Eventuelt en kvart sjømil)
 Sjømil, Damskipsmil –  favner, ca.  m
 Geografisk mil –  m (Definert som 1/15 ekvatorialgrad)

 Areal 
I Norge bruker man i dag SI-enheten for areal som er kvadratmeter (m²).

Det er også flere eldre arealenheter.
 Kvadratrode – Omtrent 9,84 m².
 Mål – 100 kvadratrode, eller omtrent 984 m². (I dag tilsvarer et mål  m²)
 Tønneland – 4 mål, eller omtrent  m².

 Volum 
I Norge bruker man i dag SI-enheten for volum som er kubikkmeter (m³). For olje bruker man enheten tønne som er 158,99 liter.

Det er også flere eldre volumenheter.
 Peil – ¼ Potte
 Pott – ca 0,965 liter
 Kanne – 2 Potter, ca 1,93 liter
Det var tidligere også flere enheter for større tørrvarer og våtvarer.

 Volum Tørrvare 
Korn, kull, salt …
 Åttingkar –  ⅛ Skjeppe, 2 ¼ Potter, 2,17 liter (mye brukt for korn)
 Fjerdingkar – ¼ Skjeppe, 4,5 Potter, ca 4,34 liter
 Setting –  ⅙ Fjerding, 9 Potter, ca 8,7 liter
 Åtting - ⅛ Tønne, ca 16,4 liter (betyr en åttendel, av en korntønne)
 Skjeppe – 9 Kanner, ½ Fjerding, ca 17,4 liter (men kan være større, enkelte ganger 24 l og andre ganger helt opp til 36 l)
 Fjerding, Kvarter – 2 Skjepper, ca 34,8 liter (betyr en fjerdedel, av en korntønne)
 Tønne, Korntønne – 4 Fjerdinger, også definert som 4,5 fot³, ca 138,9 liter (fra 1824 i Norge, fra 1683 var der 139,4 l)
 Favn (tømmer) – 1 alen ganger 1 favn, eller omtrent 2,232m³ (brukes også i dag for å måle ved)
 Alminnelig Lest, Kommerselest – 12 Tønner eller 2,1 registertonn 
 Lest Salt/Steinkull – 18 Tønner I trevirke tilsvarte en kommerslest 163 kubikkfot skåret trelast eller 130 kubikkfot rundtømmer, tilsvarende 5 m3. 

 Volum Våtvare 
fisk/sild, smør, drikkevare …
 Støp – 2 Kanner, ca 3,86 liter
 Anker – 10 Støp, ¼ ame, ca 36,25 liter
 Tønne, Sildetønne, Fisketønne – 3 Ankere, også definert som 3,75 fot³, ca 116 liter
 Ame – 4 Ankere, 40 Kanner, ca 145 liter
 Oksehode – 2 Tønner, 6 Ankere, 240 potter, ca 232 liter (vin, brennevin)
 Pipe – 2 Oksehoder, 3 Amer, 12 anker, ca 463 liter (vin, brennevin)
 Fat – 2 Piper, 4 Oksehoder, 6 Amer, 8 tønner, ca 926 liter
 Stykkfat – Varierende, fra 5 Oksehoder til 10–11 Amer
 Barrel (sild) – 1200 stk. 
 Lest (sild) – 12 Barrel,  stk.

 Vekt 
I Norge bruker man i dag SI-enheten for masse (vekt) som er kilogram (kg).

Det er også flere eldre vektenheter.https://snl.no/Eldre_og_fremmede_masse-_og_vektenheter
 Gran – ¹⁄₁₆ Æs, 3,8 mg
 Æs – ¹⁄₁₆ Ort, 60,9 mg, også kalt Nürenberggran
 Ort – 0,974 g
 Kvintin – 4 Ort, 3,9 g
 Lodd – 4 Kvintin, 15,6 g
 Unse – 2 Lodd, 31,2 g
 Mark – 8 Unser, ca 249,4 g
 Pund, Stålpund – 2 Marker, ca 498 g
 Bismerpund – 12 Pund, eller omtrent 5,98 kg
 Lispund – 16 Pund, ca. 8 kg
 Spann (korn) – 18 Pund, ca. 9 kg
 Laup, Spann (smør) – Rundt 15-16 kg
 Våg – 3 Bismerpund, ca. 17,9 kg
 Skippund – 20 Lispund, ca. 159,4 kg

 Gull-/sølv-vekt 
Gull og sølv ble tidligere oppgitt i andel vekt rent edelt metall per Mark.
 Gren – ⅓ Gran
 Gran – ¼ Karat (gull), ⅙ Lodd (sølv) 
 Karat – ¹⁄₂₄ Mark (gull)

 Penger 
I Norge bruker man Norsk krone (kr) som man får i , 500, 200, 100 og 50 kr sedler og i 20, 10, 5 og 1 kr mynter.

Tidligere har det også vært 10, 5, 2 og 1 kr-sedler og 2 kr, 50, 25, 10, 5, 2 og 1 øre-mynter.

Det er også flere eldre pengeenheter.
 Skilling – ¹⁄₂₄ Ort, 10 ÷ 3 = 3,33 øre
 Ort – ⅕ Spesidaler, 80 øre
 Mark – ⅔ Ort, 53,3 øre
 Daler – 3 mark, 1,6 kroner (på slutten av 1500-tallet 4 mark, fra 1625 var det 6 mark)
 Slettedaler –  4 mark, 2,13 kroner
 Speciedaler – 5 Ort, 4 kroner

 Tallord 
Noen eldre tallord
 Par – 2
 Deger – 10
 Dusin, Tylft – 12
 Snes – 2 Deger, 20
 Stieg – 20
 Simmer – 2 Snes, 40
 Skokk – 3 Snes, 60
 Keg (fisk) – 3 Snes, 60
 Øll (Ol) – 4 Snes, 80
 Storthundre – 120
 Gross – 12 Dusin, 144
 Storgross – 12 Gross, 
 Stortusen, Stabel (plank) – 10 Storehundreder, 

 Mengdemål av Papir og Tekstil 
Tidligere opererte man med egne mengdemål for papir og tekstil
 Bok (trykkpapir) – 24 Ark
 Bok (skriftpapir) – 25 Ark
 Ris – 20 Bøker
 Pakke (vevd stoffer eller tøy) – 16-25 stk
 Balle (papir) – 10 Ris
 Balle (tekstil) – ca. 10 m 
 Balle (lerret) – ca. 9 m 

 Se også 
 SI-systemet
 Gamle nordiske lengdemål
 Gamle romerske lengdemål
 Uoffisielle måleenheter
 Måleenhet

 Referanser 

Kategori:Gamle måleenheter