Gaius Julius Hyginus

Gaius Julius Hyginus (født ca. 64 f.Kr., død 17 e.Kr.) var en latinsk forfatter, elev av den greske lærde Alexander Polyhistor og frimann (tidligere slave) av Octavius Augustus. Sistnevnte lot Hyginus bli valgt som administrator av palatinerbiblioteket, i henhold til Suetonius' De Grammaticis, 20.Ikke alle er sikre på om Hyginus med verket Fabulæ var den figuren som var frimann av Augustus; eksempelvis Edward Fitch, i omtalen av Rose, Herbert J.: «Hygini Fabulae» i: The American Journal of Philology 56,4 (1935), s. 422.
Det er ikke klart om Hyginus opprinnelig kom fra Spania eller Alexandria i Egypt.

Hyginus var en voluminøs forfatter; hans verker omfattet topografiske og biografiske avhandlinger, kommentarer på Helvius Cinna og på diktene til Vergil, og utgreiinger om jordbruk og birøkt. Alle disse verkene har gått tapt. Under navnet Hyginus finnes det bevart hva som sannsynligvis er to sett med skolenotater, som forkortede utgaver av hans mytologiske avhandlinger, den ene er en samling fabulæ («fortellinger»), den andre er en «poetisk astronomi». Suetonius har bemerket at Hyginus havnet i stor fattigdom på sine eldre dager, og at han ble hjulpet av historikeren Clodius Licinus.

Månekrateret Hyginus og den lille planeten 12155 Hyginus er oppkalt etter ham.

 Fabulæ 
Fabulæ består av rundt 300 meget kort og svært enkle, til dels også dårlig fortalte, myter og guddommelige genealogier,«Fabulæ (mer korrekt Genealogiae) til Hyginus», i henhold til H. J. Rose, «Second Thoughts on Hyginus» i: Mnemosyne, Fourth Series, 11.1 (1958:42–48) s. 42; artikkelen er på et viss en rekke randbemerkninger til Rose utgave av Fabulæ. gjort av en forfatter som har blitt karakterisert av hans moderne britiske redaktør, H. J. Rose, som adulescentem imperitum, semidoctum, stultum — «en uvitende ungdom, delvis utdannet, tåpelig» — men verdifull for dens bruk av tekster fra greske forfattere av tragedier som nå har gått tapt. Arthur L. Keith, i gjennomgangen av H. J. Roses utgave fra 1934 av Hygini Fabulae for Loeb Classical Library Keith, i The Classical Journal 31.1 (Oktober 1935), s. 53. undret seg over «skjebnens luner som har tillatt så mange av skuespillene til Aiskhylos, en større andel av Titus Livius’ historier, og andre prisløse skatter gå tapt, mens denne skoleguttens øvelser har overlevd for å bli pabulum for akademiske anstrengelser». Hyginus' samling representerer i dens primitive form hva enhver utdannet romer i antoninsk tid ville ha vært forventet å vite om greske myter på de enkleste nivå. Fabulæ er likevel skattet i dag for dens informasjon ettersom så mange nyanserte utgaver av mytene har gått tapt.

Faktisk var det ikke langt unna fra at også hele teksten til Fabulæ også gikk tapt, men et bevart manuskript ved klosteret i Freising,A Codex Freisingensis, notert av Fitch i anmeldelsen av Rose, Hygini Fabulae 1934:421. i en søritaliensk skrift datert til rundt 900. Denne teksten utgjorde grunnlaget for den første trykte utgaven, skjødesløs og ukritisk Griffin, A. H. F.: «Hyginus, Fabula 89 (Laomedon)» i The Classical Quarterly New Series, 36.2 (1986), s. 541 note. kopiert av Jacob Micyllus, 1535, som også kan ha vært ansvarlig for å ha gitt teksten tittelen som den nå er kjent for. I løpet av trykkeprosessen, som fulgte vanlig praksis i sin tid, ble manuskriptet trukket fra hverandre og delt opp i de enkelte bestanddeler.Dette er årsaken til at svært få manuskripter fra 1400- og 1500-tallet har overlevd prosessen på trykkeriet. Kun to små fragmenter har siden dukket opp, hovedsakelig gjenfunnet som stivelse i andre bøkers innbindinger.En ble oppdaget i Regensburg i 1864, en annen i München, 1942. Begge fragmentene er tatt vare på i München. Se M.D. Reeve om «Hyginus, Fabulae» i: L.D. Reynolds, red., Texts and Transmission (Oxford) 1983, s. 189f. Ytterligere et fragment av teksten, datert til 400-tallet, er bevart i Vatikanbiblioteket.Wilfred E. Major 2000, se eksterne lenker Blant Hyginus' kilder er en scholia på Apollonios Rhodios’ Argonautica, som er datert til rundt keiser Tiberius’ tid av Apollonius' redaktør R. Merkel i forordet til hans utgave av Apollonius (Leipzig, 1854).Notert av Rose 1958:42 note 3.

 De Astronomia eller Poeticon astronomicon 

De Astronomia ble først utgitt, med ledsagende figurer, av Erhard Ratdolt i Venezia, 1482, under tittelen Clarissimi uiri Hyginii Poeticon astronomicon opus utilissimum, hvilket betyr «Poetisk astronomi av den mest berømte Hyginus, et meget nyttig verk». Teksten forteller hovedsakelig de mytologiske fortellingene som er knyttet til stjernebildene på nattehimmelen. Denne versjonen baserer seg først og fremst på Catasterismi, et hellenistisk verk som tradisjonelt er tilskrevet Eratosthenes fra 200-tallet f.Kr.

Som Fabulæ er Astronomia en samling av sammendrag av fortellinger, og latinens stil og kvalitet, inkludert enkle feil (særlig i gjengivelsen av greske originaler), er av laber kvalitet. Det er blitt hevdet  at disse tekstene kan ha vært sammendrag gjort på 100-tallet av Hyginus’ Genealogiæ av en ukjent redaktør eller skriver som la til en komplett avhandling om mytologi.Eksempelvis i artikkelen i Chisholm, Hugh,r ed. (1911): «Hyginus, Gaius Julius» i: Encyclopædia Britannica (11. utg.). Cambridge University Press via WikiSource. Stjernelisten i Astronomia er i nøyaktig same orden som i Klaudios Ptolemaios’ Almagest, hvilket styrker oppfatningen at dette er satt sammen på 100-tallet f.Kr.«Julius Hyginus Poeticon Astronomicon»

 Referanser 

 Litteratur 
 Marshall, P.K. (red.): Hyginus: Fabulae 1993; korrigert utg. 2002.
Rose, Herbert Jennings: Hygini Fabulae (1934) 1963. Standardteksten på latin.


 Eksterne lenker 
 Online Text: Hyginus, Fabulæ oversatt av Mary Grant
 Online Text: Hyginus, Astronomica (Bok II) oversatt av Mary Grant
 Online Text of Hyginus, utdrag på latin
 Omtale ved Wilfred E. Major av P.K. Marshall, Hyginus: Fabulae. Editio altera. 2002
 Online digital kopi av den første latinske utgaven ved Jacob Micyllus (Basel, 1535)
 Poeticon Astronomicon, utgaver fra 1482 og 1485 i den digitale samlingen til Linda Hall Library.
 De Mundi et Sphere, 1512, i den digitale samlingen til Linda Hall Library.
 Online Galleries, History of Science Collections, University of Oklahoma Libraries , digitale bilder i høy oppløsning av verkene til Hermes Trismegistus

Kategori:slaver
Kategori:Latinspråklige forfattere
Kategori:Romerske forfattere
Kategori:Fødsler i 64 f.Kr.
Kategori:Dødsfall i 17