Vitenskapsåret 1987

Hendelser 
 Astronomi og romfart 
 Februar - SN 1987A som eksploderer i de Magellanske skyer blir den nærmeste og mest lyssterke supernovaen som er sett fra Jorden siden 1604.Så funkar universum, James Muirden
 22. juli – Syria blir et romfartsland i det syreren Mohammed Faris reiser med en sovjetisk romfarkost.
 Asteroiden 7816 Hanoi blir oppdaget av Masahiro Koishikawa.
 10500 Nishi-koen blir oppdaget.
 Fysikk 
 18. mars – Woodstock of physics er en maratonsesjon under et møte hos American Physical Society der det avholdes 51 presentasjoner om forskningen på høytemperatur-superledere.
 Genetikk 
 6. november - Voldtektsmannen Tommy Lee Andrews fra Florida blir den første forbryteren som blir dømt ved hjelp av genetisk fingeravtrykk.
 Matematikk 
 Gödels ontologske bevis for eksistensen av God blir publisert posthumt.
 Meteorologi 

 Medisin 
 20. mars – USAs Food and Drug Administration godkjenner anti-AIDS medikamentet AZT.
 Mai – Uttrykket  chronic fatigue syndrome  (kronisk utmattelsessyndrom) dukker for første gang opp i medisinsk litteratur.
 11. mai – Den første hjerte-lunge-transplantasjonen finner sted.
 31. august – FDA (USAs Food and Drug Administration) godkjenner før første gang et statin, lovastatin.FDA Orange Book Detail for application N019643  showing approval for 20 mg tablets on August 31, 1987 and 40 mg tablets on December 14, 1988
 29. desember – Prozac blir introdusert i USA.
 Paleoantropologi 
 1. januar – Hypotesen om den 'Mitokondriske Eva' blir foreslått.
 Teknologi 
 1. desember – Gravingen av Kanaltunnelen begynner.

 Prisvinnere 
 Bigsbymedaljen: Nick Kuznir
 Copleymedaljen: Robert Hill
 Davymedaljen: Alec Jeffreys
 Ingenjörsvetenskapsakademien deler ut den store gullmedaljen til Jerker Porath
 Nobelprisen: 
 Fysikk: J. Georg Bednorz, K. Alexander Müller
 Kjemi: Donald J. Cram, Jean-Marie Lehn, Charles J. Pedersen
 Fysiologi/Medisin: Susumu Tonegawa
 Steeleprisen: Samuel Eiienberg, Martin Gardner, Herbert Federer og Wendell Fleming
 Turingprisen: John Cocke
 Wollastonmedaljen: Claude Jean Allègre

 Dødsfall 

|-
|rowspan=2|Mars 
| 19. || Louis de Broglie ||  || fysiker, nobelprisvinner i 1929 ||align=center|94 ||align=center|1892 || 
|-
| 26. || Gwyn Macfarlane ||  || hematolog ||align=center| ||align=center|1907 ||

|Mai 
|27. || John Northrop ||  || biokjemiker, nobelprisvinner ||align=center| ||align=center|1891 ||
|-
|Juli
|4. || Bengt Strömgren ||  || astronom og astrofysiker ||align=center|79 ||align=center|1908 || 

|August 
|26. || Georg Wittig ||  || kjemiker, nobelprisvinner ||align=center| ||align=center|1897 || 
|-
|rowspan=4|Oktober || 2. || Peter Medawar ||  || immunolog, nobelprisvinner ||align=center| ||align=center|1915 ||
|-
| 9. || William P. Murphy ||  || lege, nobelprisvinner ||align=center| ||align=center|1892 ||
|-
| 13. || Walter Houser Brattain ||  || fysiker, nobelprisvinner i fysikk 1956 ||align=center|85 ||align=center|1902 || 
|-
| 20. || Andrej Kolmogorov ||  || matematiker ||align=center| ||align=center|1903 ||

|November 
| 5. || Carlos Ulrrico Cesco ||  || astronom ||align=center|75 ||align=center|1910 || Campini, Secondo i Deutsche Nationalbibliothek
|-
|rowspan=3|Desember 
|rowspan=3|2. 
| Magne Opheim ||  || ingeniør og entomolog ||align=center| 89 ||align=center|1898 || Magne Opheim - fødsel i digitalarkivet.noMagne Opheim - død i digitalarkivet.no
|-
| Luis Federico Leloir ||  || biokjemiker, nobelprisvinner ||align=center|81 ||align=center|1906 || 
|-
| Jakov Borisovitsj Zeldovitsj ||  || astrofysiker ||align=center| ||align=center|1914 ||
|}
 Bildegalleri 

 Referanser 

 Eksterne lenker