Putèr

mini|Øvre Engadin ( Engiadin´Ota ) mellom Sils og S-chanf kommuner
Putèr (høyengadinsk) er en dialekt av det romanske språket retoromansk (rumantsch), som tales i deler av kantonen Graubünden i Sveits. Dialekten putèr brukes i området Øvre Engadin (Engiadin´ Ota) som er et dalføre langs elva En/Inn. Ordet putèr blir uttalt «potér», med o som i det norske ordet mor og trykk på bokstaven e. Denne dialekten brukes fra Segl/Sils im Engadin (inkludert Curtins og Val Fex) øverst i Øvre Engadin og ned til Cinuos-chel og Brail. Teller man med utflyttere, behersker anslagsvis 8000 personer putèr i Sveits. Putèr og nabodialekten vallader (lavengadinsk) i Nedre Engadin står nært hverandre språklig sett, og det er en viss avstand fra disse to og til de to «rhinske» dialektene sursilvan og sutsilvan langs Rhinen. Mellom disse to grupperingene, de rhinske og de engadinske dialektene, står surmiran som en språklig bro med elementer fra begge sidene, i tillegg til egne karakteristikker.

Innslag av norditalienske elementer er større i putèr og vallader enn i de andre retoromanske dialektene. Her opptrer også bokstavene ü og ö. Dette, i tillegg til et noe forskjellig ordvalg for enkelte gloser og lydutvikling for vokaler, diftonger og konsonanter, gjør at dialektal avstand mellom den rhinske (sursilvan og sutsilvan) og den engadinske (putèr og vallader) dialektgruppen kan sammenliknes med ulikhetene mellom bokmål og nynorsk.

Putèr og vallader sammenfattes derfor ofte under betegnelsen «rumantsch ladin» blant de retoromansktalende. Med dette forstås altså de to engadinske dialektene av retoromansk som tales i hele Engadindalføret : putèr i Øvre Engadin (Engiadin´Ota) og vallader i Nedre Engadin (Engiadina Bassa) og Val Müstair.

 Enhetlig målføre 

Putèr er den av de fem retoromanske dialektene som er mest enhetlig. Det er nesten ingen språklige forskjeller mellom de ulike stedene i Øvre Engadin. Kun noen steder har utviklet særtrekk ved deres landsbymål. Disse særtrekkene avviker imidlertid ikke i stor grad fra putèr-normalen, noe som gjør høyengadinsk til en ganske enhetlig dialekt. Tross store likheter lar putèr seg likevel inndele i 2 hovedgrupper hvor dialektgrensen går mellom La Punt-Chamues-ch og Bever, som sammenfaller med den tidligere politisk-administrative domstolsgrensen (fra 1438 til 1851) for inndelinga mellom områdene Sur Funtauna Merla og Suot Funtauna Merla i Øvre Engadin. 
På bakgrunn av dette kan følgende steder og undervarianter settes opp ( jamfør detaljert kart ) :

Sur Funtauna Merla
 Fex, Curtins.
 Segl / Sils im Engadin, Sils-Baselgia, Silvaplauna, Surlej, Champfér, San Murezzan / St. Moritz, Schlarigna / Celerina, Puntraschigna / Pontresina, Spinas, Bever.
 Samedan / Samaden (uttales «Saméden»).
Suot Funtauna Merla
 La Punt-Chamues-ch, Madulain, Zuoz, Susauna, Cinuos-chel, Brail ( Brail tilhører Zernez kommune i Nedre Engadin ).
 S-chanf.

En sursilvantalende fra Surselva kaller San Murezzan for Sogn Murezi. Likeså benevnes området Engiadin´Ota (putèr) som Engiadin´Aulta på sursilvan.

 Skriftspråk og uttale 

Til tross for noen tilpasninger gjennom århundrene har skriftlig putèr beholdt alderdommelige trekk som delvis gjenspeiler og gjengir uttalen i det 16. århundre. Dette medfører at skrift og uttale ikke alltid stemmer overens, slik som er tilfelle for fransk og engelsk. Dette skiller putèr litt fra de 4 andre tradisjonelle skriftvariantene i retoromansk. Imidlertid har skriftlig putèr, takket være små innbyrdes dialekt- og uttaleforskjeller, ikke trengt noen store utjevnings- eller kompromissformer. 
Her følger en oversikt over viktige trekk ved skriftbildet og uttalen i putèr :
 Bokstavkombinasjonen -AUN uttales «en» foran konsonant, og «em» foran vokal og på slutten av et ord. Stedet Silvaplauna uttales «Silvapléma», stedet Tusaun i Sutselva uttales «Tosém», ordet «paun» (brød) uttales «pem», «umaun» (human, menneske) uttales «omém», «taliaun» (italiensk) uttales «taliém», «settaunta» (70) uttales «setténta» og «rumauntsch» uttales «roméjntsch».
 Bokstavkombinasjonen «UN» i endelser som -ZIUN, -SIUN, -SCHIUN, -UN uttales alltid «óm». Ord som situaziun, cumischiun, Grischun, chanzun, bun, sun uttales «sitoatsjóm», «cómischóm», «Grischóm», «tjantsóm», «bóm» og «sóm».
 Endelsen -IEU høres mest ut som «ia», med trykksterk «i» og kort «a». På grunnlag av denne og noen andre uttaleregler blir ord som «Bainvgnieu» (velkommen) og «Vstieu» (klær) uttalt som «bainfnía» og «schtía» (uten V først).
 Bokstavkombinasjonen «S-CH» med bindestrek. Denne bindestreken kan ikke utelates, fordi den skal skille to lyder fra hverandre ved uttale. Dette sees lettest ved stedsnavn i hele Engadindalføret. «S» før bindestreken uttales som tysk «sch» (eller som det norske «æsj») og «CH» etter bindestreken uttales som «tj» som i de norske ordene «tja», «tjære», «kjære» med en anelse av «sch»-pustelyd etter «tj». Oppsummert blir denne uttalen nærmest «sch-tj» eller, litt unøyaktig, «sch-tj-sch» hvor siste del etter «tj» uttales svakt. Dette gjelder for eksempel stedene S-chanf, Cinuos-chel og Chamues-ch. Disse stedsnavnene uttales «Schtjannf», «Tsi´noåsch-tjel» (med trykk på andre stavelse) og «Tjamo-ésch-tj» (med trykk på stavelsen «ésch»).
 Lang, trykksterk «A» ellers i de 4 andre retoromanske hoveddialektene er i putèr blitt til lang, trykksterk «E», og dette kommer frem i skriftbildet. Ord som ellers skrives chantunal, avra, sala, chasa, dumandar, ala, regiunal, electricitad, ospital  skrives på putèr chantunel, evra, sela, chesa, dumander, ela, regiunel, electricited, ospidel.

 Putèr & vallader sammenlikna med de tre andre retoromanske hoveddialektene 

De to engadinske dialektene sammenfattes ofte som «rumantsch ladin», og disse skiller seg noe fra de to rhinske dialektene sursilvan og sutsilvan i uttale, rettskriving, grammatikk og ordforråd. Surmiran blir ofte karakterisert som en «språklig bro» mellom disse to gruppene. Jevnfør forskjellene mellom bokmål og nynorsk der mye er likt, og ulikhetene læres jo hyppigere man hører dem i media og leser hverandres tekster. Her er en liten oversikt :
 Nesten bare i rumantsch ladin finner man vokalene «ü» og «ö» (deler av sutsilvan har også «ö»), som er utvikla fra de latinske «U» og «O». I sursilvan, sutsilvan og surmiran har imidlertid den latinske «U» utvikla seg til vokalene «i / u» og den latinske «O» likeså til «e / i / ie».
 Skriftlig rumantsch ladin har bevart en gammel, syntetisk perfektumsform, «el fet», som tilsvarer det franske passé simple «il fit» . I muntlig språk brukes den vanlige analytiske perfektumsformen «el ha fat» (på fransk: il a fait).
 Det eksisterer også en syntetisk framtidsform, futurum, som også blir brukt i deler av det surmiranske dialektområdet : El farà. I Surselva heter det : El vegn a far.
 Nekting : I rumantsch ladin settes «nu» (ikke), ev. «nun» før vokal, foran verbet. I Surselva derimot settes «buc, buca» (ikke) etter verbet. På surmiran kombineres begge disse systemene : «na + verb + betg», sammenlikn fransk «ne + verb + pas». På sutsilvan kommer «betg, betga» (ikke) etter verbet.
 Der rumantsch ladin skriver «CH» for den ustemte alveopalatale affrikaten «tj», skrives heller «TG» i de tre andre retoromanske dialektene (uttales som tj / kj slik i de norske ordene «tja, tjære, kjære»). «Chüna» i Engadin blir «tgina» i Surselva. NB : Gjelder ikke dersom «ch» skal uttales som «k» som i «cantun, cantùn, cantung» på henholdsvis sursilvan, sutsilvan og surmiran. I Engadin skrives «chantun», og «ch» uttales her som «tj».
 Konsonantforbindelsen «S-CH» i Engadin vil stort sett tilsvare «-STG» i de andre dialektene. Det geografiske området Tumleastga i Sutselva skrives Tumgias-cha på rumantsch ladin (på sursilvan uttales dette ordet med k-lyd : Tumliasca).
 Noen ulike gloser i ordforrådet finnes mellom rumantsch ladin og de tre andre retoromanske hoveddialektene.

 Eksempler 

Forskjellene og likhetene mellom de 5 skriftlige retoromanske hoveddialektene i Sveits illustreres i følgende tabell :

 Norsk  Sursilvan Sutsilvan  Surmiran  Putèr  Vallader 1  in, ina  egn, egna  egn, egna  ün, üna  ün, üna 2  dus, duas  dus, duas  dus  duos  duos 3  treis  tres  treis  trais  trais 4  quater  quater  quatter  quatter  quatter 5  tschun  tschentg  tschintg  tschinch  tschinch 6  sis  sis  seis  ses  ses 7  siat  seat  set  set  set 8  otg  otg  otg  och  ot 9  nov  nov  nov  nouv  nouv 10  diesch  diesch  diesch  desch  desch 11  endisch  endesch  endesch  ündesch  ündesch 12  dudisch  dudesch  dodesch  dudesch  dudesch 13  tredisch  tredesch  tredesch  tredesch  traidesch 14  quitordisch  quitordesch  quittordesch  quattordesch  quattordesch 15  quendisch  quendesch  quindesch  quindesch  quindesch 16  sedisch  sedesch  sedesch  saidesch  saidesch 17  gissiat  gisseat  dischset  dischset  deschset 18  schotg  schotg  dischdotg  dischdoch  deschdot 19  scheniv  schenev  dischnov  dischnouv  dischnouv 20  vegn  veintg  vantg  vainch  vainch 30  trenta  trainta  trenta  trenta  trenta 40  curonta  curànta  curanta  quaraunta  quaranta 50  tschunconta  tschuncànta  tschuncanta  tschinquaunta  tschinquanta 60  sissonta  sissànta  sessanta  sesaunta  sesanta 70  siatonta  satànta  settanta  settaunta  settanta 80  otgonta  otgànta  otganta  ochaunta  ottanta 90  navonta  novànta  novanta  nonaunta  novanta 100  tschien  tschient  tschent  tschient  tschient 1000  melli  meli  mella  milli  milli først (mask.)  emprem  amprem  amprem  prüm  prüm annen (mask.)  secund  savund, sagund  sagond  seguond  seguond jeg  jeu  jou  ia  eau  eu du  ti  tei  te  tü  tü mer  dapli  daple  daple  dapü  daplü god dag  bien gi, bien di  bùn gi  bun de  bun di  bun di god kveld  buna sera  buna sera  buna seira  buna saira  buna saira nyttår  daniev, biemaun  biemàn, biamàn, daniev  bumang  bümaun  büman år onn  on  onn  an  on mandag  gliendisgis, gliendisdis  gliendasgis  glindasde  lündeschdi  lündeschdi tirsdag  margis, mardis  margis  marde  mardi  mardi onsdag  mesjamna  measeanda, measeamda  mesemda  marculdi  marcurdi torsdag  gievgia  gievgia  gievgia  gövgia  gövgia fredag  vendergis, venderdis  vendergis  vendarde  venderdi  venderdi lørdag  sonda  sonda, somda  sonda  sanda  sonda søndag  dumengia  dumeingia  dumengia  dumengia  dumengia juni  zercladur  zarcladur  zarcladour  gün  gün juli  fenadur  fanadur  fanadour  lügl  lügl tysk  tudestg  tudestg  tudestg  tudas-ch, germanais  tudais-ch, germanais retoromansk  romontsch  rumàntsch  rumantsch  rumauntsch  rumantsch Graubünden  Grischun  Grischùn  Grischun  Grischun  Grischun ja  gie  gea, ea  ea, gea  schi, hei  schi, hai (hei) nei  na  na  na  na  na ikke  buc, buca  betg, betga  na…betg  nu, nun  nu, nun blant annet  denter auter  trànter oter  tranter oter  traunter oter  tanter oter hus  casa  tgea, tgeasa  tgesa, tga  chesa  chasa ost  caschiel  caschiel  caschiel  chaschöl  chaschöl melk  latg  latg  latg  lat  lat vann  aua  aua  ava  ova  aua å drikke  beiber  beber, bever  bever  baiver  baiver dame  dunna, femna  femna  donna  duonna  duonna mann  um (pl: umens)  um (pl: umens)  om (pl: omens)  hom (pl: homens)  hom (pl: homens) sted, kommune  vitg, vischnaunca  vitg, vischnànca, vaschinadi  vischnanca  vschinauncha  cumün ting, sak  caussa  tgossa  tgossa  chosa  chosa hospital  spital  spital  spital  ospidel  ospidal høy(t)  ault  òlt  ot  ot  ot igjen  puspei  puspe  puspe  darcho  darcheu bare, kun  mo  me  angal  be  be men  mo, denton  mo  ma  ma, però  ma, però etter, etterpå  suenter  suainter  siva  zieva  davo ettermiddag  suentermiezgi, suentermiezdi  suaintermiezgi  sivamezde  zievamezdi  davomezdi uke  jamna  eanda, eamda  emda  eivna  eivna tid  temps  tains, taimp  taimp  temp  temp å spørre  dumandar  dumandar, amparar  dumandar  dumander  dumandar å se  veser  vaser, ver  veir, vaseir  vzair, vair  verer å danse  saltar  saltar  saltar, ballar  suter, baller  sotar, ballar å ha  haver  adaver, aver, ver  aveir  avair  avair å være  esser  easser  esser  esser  esser å bli  daventar  davantar  davantar  dvanter  dvantar å komme  vegnir  vagnir  neir  gnir  gnir å forstå  entelgir, entellir  antalir  ancleir  incler  incleger

 De viktigste forskjeller mellom putèr og vallader 

Disse to dialektene sammenfattes ofte som «rumantsch ladin», for størsteparten av ordforråd og grammatikk er identisk. Kommunikasjon mellom disse to foregår problemløst, i motsetning til de mer fjernere dialekter, først og fremst sursilvan. Riktignok finner man en god del av ordforrådet i «rumantsch ladin» også i sursilvan, men uttale, skrivemåte og ordenes betydning derimot er ofte forskjellig. Det fører til at utrenede samtalepartnere fra forskjellige dialektsoner opplever gjensidig strev og unøyaktighet når det gjelder å forstå hverandres dialekter. Forskjellene mellom putèr og vallader er :
 Den trykksterke infinitivsendelsen -AR i vallader er gjennomgående -ER i putèr. Unntaket gjelder jauer-dialekten i Val Müstair, en undervariant av vallader. I jauer-dialekten er -AR-endelsen blitt til -ER og trykksvak, fordi trykket har flytta seg til nest siste stavelse.
 Trykksterk -AN-endelse i vallader er som regel -AUN i putèr. I Nedre Engadin er uttalen «AN», i Øvre Engadin er uttalen «EM» og i Val Müstair er uttalen «AON».
 Lang, trykksterk «A» i vallader er «E» i putèr.
 Vallader har én syntetisk futurumform av verb, for eksempel «El farà», mens putèr har to slike former : «El faro» og «El faregia».
 I putèr blir noen diftonger uttalt som enkel, lang vokal, mens de i vallader blir uttalt som diftonger.
 Fenomenet diftongherding var tidligere mye utbredt i putèr, men er gått veldig tilbake de siste årtier.
 Undervarianten «jauer» i Val Müstair avviker noe i uttale både fra vallader og putèr. Den regnes imidlertid som en undervariant av vallader.
 Noen få avvik i ordforråd mellom putèr og vallader eksisterer :
mini|270px|Repartiziun dals idioms rumauntschs ladins
aint in il Grischun :
  Putèr  Vallader  Jauer

 Norsk  Putèr  Vallader kommune, sted  vschinauncha  cumün nabo  chantunais  vaschin hane  chöd  gial kjeller  murütsch  schler gul  mellan  gelg eple  pom  mail [nok en] gang  vouta  jada ennå  auncha  amo noe  qualchosa  alch ingenting  ünguotta  nöglia å glemme  schmancher  invlidar å ta  piglier  tour kopp  coppa, tazza  cuppina, tazza

 Navnet Putèr 

Navnet på den høyengadinske dialekten refererer ikke til et geografisk område, noe man vanligvis forventer om dialekter og språk. Ordet «putèr» kommer av latin «put, pulta», som betyr grøt, velling, mos, puré. Innbyggerne i Øvre Engadin kalles «ils putèrs», som blir (mel)grøtspiserne, vellingspiserne på norsk. Dette noe underlige navnet på både en dialekt og innbyggere av et geografisk område skyldes en kulturell historisk særegenhet som særlig gjaldt Nedre Engadin, men også senere i noe mindre grad utbredt i Øvre Engadin. Denne særegenheten går ut på at innbyggerne som helhet i hver bygd og på hvert tettsted hadde et kjælenavn i tillegg til selve stedsnavnet. Kjælenavnene står i forbindelse med legender og sagn som hadde noe med hver eneste bygd å gjøre. Tradisjonen med å betegne innbyggerne med disse kjælenavnene har holdt seg fram til i dag i Engadindalføret.

Disse kjælenavnene er i samsvar med en århundrelang fortellertradisjon, og går tilbake til tidlig moderne tid (Frühe Neuzeit) en gang på 14- og 1500-tallet. Første gang disse kjælenavnene ble skrevet ned, var i 1880 av Nott Arquint fra Scuol i Nedre Engadin, den gang i poetisk form i diktsamlingen «Burlescas d´Engiadina». I denne diktsamlinga mangler stedsnavnene i Øvre Engadin, for alle stedene i Øvre Engadin ble slått sammen under kjælenavnet «ils putèrs». I ettertid har altså ordet «putèr» blitt hengende ved som navn for både språket og innbyggerne.

I 1909 utvidet Gaudenz Barblan fortellingene og legendene om stedene og bygdene i Øvre Engadin på grunnlag av gamle muntlige overleveringer, og offentliggjorde den totale samlingen i årbøkene «Annalas da la Società Retorumantscha».

Språkorganisasjonen Lia Rumantscha i Graubünden sier at det ikke er bevist at innbyggerne i Øvre Engadin opprinnelig skal ha spist så mye melgrøt, slik at det ble påpekt av folk fra nabodalene og derigjennom fått kallenavnet «grøtspiserne», nærmest som en negativ karakteristikk om befolkningen.

Ordet «putèr» finnes faktisk også på norsk i formen «pultost».

 Skarre-R 

Skarre-r i putèr er relativt sjelden å høre. Likevel har noen få personer skarre-r, og disse kan lokaliseres til Segl, Schlarigna, Madulain og S-chanf.

 Fenomenet «diftongherding» 

Med diftongherding menes utviklinga av diftongene -ei og -ou til en enkel vokal + en etterfølgende «k». I retoromansk gjelder dette kun i uttalen, og kommer ikke til uttrykk i skriftspråket. Fenomenet begrenser seg til Bravuogn, Sursés og deler av Øvre Engadin. For eksempel blir det høyengadinske ordet «bouv» til «bokf» under innflytelse av fenomenet «diftongherding».

Dette fenomenet var tidligere mer utbredt i putèr, men er her gått veldig tilbake de siste årtier, mest trolig på grunn av påvirkning fra nabodialekten valláder i Nedre Engadin og innflytelse fra standardisert skriftspråk der diftongherding ikke forekommer.
Fenomenet med «diftongherding» er også kjent i enkelte franko-provençalske ( arpitanske ) dialekter. På fransk går dette fenomenet under navnet «k parasite».

 Påvirkning på surmiran i dets randområder 

Den surmiranske dialekten i de sørlige og østlige randområder er gjennom årenes løp blitt påvirket av putèr. Det er her snakk om stedene Murmarera / Marmorera og Beiva / Bivio i Sursés, og Filisour / Filisur og Bravuogn / Bergün i øvre Val d´Alvra. I disse landsbyene finner man tydelige innslag av putèr.

 Likheter med lombardisk i Val Bregaglia 

Den lombardiske dialekten bargajot som tales i dalen Val Bregaglia syd i Graubünden har slående likheter med retoromansk, og særlig med putèr i Øvre Engadin.

 Likheter med tidligere dialekt i dalføret Das Prättigau 

I dalføret Prättigau (Purtenza, Partenz på retoromansk) nord i Graubünden eksisterte det tidligere en retoromansk dialekt som liknet på putèr. Denne dialekten er i dag utdødd, og fra slutten av det 16. århundre har hele Das Prättigau vært tyskspråklig.

Elven Landquart renner gjennom Purtenza og munner ut i Rhinen ved stedet Landquart nord for Cuira / Chur.

 Reportasjer og intervju på putèr 

 Et intervju med Dario Cadonau  fra Brail kan høres her . Reporter Riccarda Mühlemann har også putèrdialekt.
 Et intervju med Andri Casty  fra Zuoz kan høres her . Reporter Riccarda Mühlemann taler også putèr.
 Et intervju med Reto Matossi  fra San Murezzan/ St.Moritz kan her. Reporter Anna Caprez har putèrdialekt fra Schlarigna.
 Et intervju med Niculin Bezzola  fra Samedan kan høres her. Reporter Guadench Dazzi har putèrdialekt fra Zuoz.
 Et intervju med Andi Pauchard  fra Madulain kan høres her. Reporter Anna Caprez har putèrdialekt fra Schlarigna.

 Putèr på internett 

Hvis man følger RTR sine sendinger på radio og TV via internett, kan det være lærerikt og nyttig å vite på forhånd at følgende ansatte snakker putèr :

 Putèr Gian-Marco Maissen Anna Caprez Annina Campell Chatrina Josty Niculin Bezzola Tobia Valär Rico Valär Riccarda Mühlemann Violanta Rominger Romana Costa Claudio De Pedrini Ulrica Derungs-Morell Guadench Dazzi Gian Ramming Philipp Ramming Martin Valär Claudio Melcher Isabelle Jaeger Mathias Kundert

 Eksterne lenker 

 Grammatikk  putèr - tysk.
 Internettordbok putèr - tysk.
 Kurs i putèr fra språkorganisasjonen Lia Rumantscha.
 Kurs i putèr til nedlastning.
 Kursserien «In Lingia Directa 1» (ILD 1) med tekstene fra kursets CD-plater.
 Kursserien «In Lingia Directa 2» (ILD 2) med tekstene fra kursets CD-plater.
 Svar på øvingsoppgaver fra kursserien «In Lingia Directa 1» sitt arbeidshefte.
 Svar på øvingsoppgaver fra kursserien «In Lingia Directa 2» sitt arbeidshefte.
 Hefte med tall og fakta om retoromansk, utgitt av Lia Rumantscha på tysk.
 Hefte med tall og fakta  om retoromansk, utgitt av Lia Rumantscha på retoromansk (Rumantsch Grischun, RG, felles skriftspråk lansert 1982).
 Retoromansk internettradio.
 Retoromansk TV på internett.
 Interaktiv ordbok engelsk - alle 5 retoromanske skriftnormer og RG ( Rumantsch Grischun )
 Detaljert kart over kanton Graubünden.
 Ferieportal med mulighet for bestilling av brosjyrer om Graubünden. «Wander-Karte, Graubünden : Weit wandern» er kart over kanton Graubünden.
 «Die Entstehung der romanischen Idiome Graubündens». Tysk dokument om de 5 retoromanske dialektene i Sveits.
 Ordliste på tysk og rumantsch ladin.
 Engadiner Post / Posta Ladina. Avis fra Engadin.
 Radio Engiadina i Samedan.

Kategori:Retoromansk