Køllert

Køllert er en sid, ofte ermeløs trøye eller jakke av tjukt lær med snøring på brystet som ble brukt som uniformsplagg i Europa på 1600-tallet. Plagget ble opprinnelig båret som beskyttelse under tunge rustninger av metall, spesielt kyrasser (bryst- og ryggpanser), men utviklet seg seinere til en beskyttende uniformsjakke av tekstil som særlig ble båret av ryttersoldater.Oppslagsordet «køllert» i lokalhistoriewiki.no

 Historikk 
 Betegnelser 
Den norske og danske betegnelsen køllertOppslagsordet «køllert» i Ordbog over det danske sprog 1700-1950 er dannet av det nedertyske köller som igjen stammer fra latin collare («halsdekke»), avledet av collum som betyr «hals».Oppslagsordet «køllert» i Den store danske 

Køllert kalles kyller på svensk og buff coat («jakke av mykt, gulbrunt bøffellær») på engelsk. Det engelske jerkin betegner en liknende tykk ytterjakke eller vams som også ble brukt som sivilt plagg.Doreen Yarwood: The Encyclopedia of Word Costume (Scribner, New York, 1978) Køllerter utviklet seg i England fra slike trøyer i Tudortida på 1500-tallet. Koller er en tysk betegnelse for en våpenfrakk som særlig ble båret av kyrassérer. Koller var en køllert som hadde hekter foran og vevde border langs forkanter, på krage og oppslag.Preben Kannik: Alverdens uniformer i farver (Politikens forlag, København, 1967)

 Utvikling 
Køllerter av lær oppstod tidlig på 1600-tallet som en underdrakt for harnisk (kroppspanser) av metall. Plagget ble båret som en overkledning utenpå andre vamser og trøyer. Det ble brukt både av  infanterister (fotsoldater) og kavalerister (ryttersoldater), for eksempel av pansrede pikénerer og ridende kyrassérer under tredveårskrigen. Køllerter hjalp til å fordele vekten av rustningen og beskytte kroppen mot hugg, stikk og slag fra fiendens våpen. Da rustninger etter hvert ble sløyfet fordi de ble for tunge i kamp og ikke ga beskyttelse mot ildvåpen, ble køllertene beholdt som uniformsfrakk, særlig av rytteravdelinger. 

Køllerter ble lagd av kraftig, semsket skinn, blant annet fra elg og bøffel, i karakteristisk brungul farge. De var gjerne formet som barokkmotens høylivede, tønneformede flasketrøyer og hoftelange kapper, og kunne lukkes foran med snøring eller hekter og maljer for at rustningen ikke skulle trykke på bæreren gjennom eventuelle knapper. De side skjøtene var ofte åpne i sidene, og ble på slutten av 1600-tallet pyntet med border. Seinere fikk plagget ermeoppslag. Køllerter av skinn var kostbare og upraktiske i fuktig vær, og ble litt inn på 1700-tallet erstattet av køllerter i kraftig tekstil, blant annet mollskinn (tettvevd bomullsstoff). Omkring 1800 var plagget byttet ut med forskjellige typer kolletter, uniformsjakker med korte skjøter (jakkeender eller frakkefliker).

Til køllerter hørte ofte en ringkrage, en ringformet metallkrage som seinere ble forminsket til en gravert brystplate som fortsatt blir båret med ulike typer uniformer.

 Se også 
 Vams, kort frakk eller jakke av tykt, vevd stoff som bønder og andre brukte i middelalderen og seinere
 Gambeson, vattert, sid våpentrøye
 Flasketrøye, trøye i den kontinentale renessansedrakten og seinere med løse fliker bak
 Våpenfrakk, våpenkjole, uniformsjakke, -trøye eller -frakk
 Kollett, opprinnelig kortskjøet kavalerijakke, seinere betegnelse for kort trøye eller jakke
 Ringkrage, ringformet metallkrage båret med køllert på slutten av 1600-tallet, seinere forminsket til gravert brystplate på uniformer
 Tappert (tabard), ermeløs overkjortel eller kappe, brukt som seremoniell embetsdrakt for herolder, dekorert med våpenskjold

 Referanser 

 Eksterne lenker 


Kategori:Historiske klær
Kategori:Uniform
Kategori:Rustning