Gerontokrati

Gerontokrati (fra gammelgresk γέρων – géron, gammel og κράτος – krátos, herskap) er en styreform der makthavernes autoritet hovedsakelig baserer på høy alder. De eldste trenger ikke være ledere, men har makt over de som er det.

En organisasjon som ikke formelt, men i praksis, er et gerontokrati, kalles på norsk for et «gubbevelde».Gubbevelde – Bokmålsordboka fra UiO

Eldre ledere viser seg å redusere faren for voldelige opprør i diktaturer, men ikke i demokratier.

 Etymologi 
Ordet, i sin moderne form, ble først brukt i 1828 av sveitseren Jean-Jacques Fazy, som i sin bok De la gérontocratie klaget over at franske politikere var gamle og helst ville hvile. 

 Typer gerontokratier 

 Nedre aldersgrense 
Tidlige gerontokratier hadde en nedre aldersgrense for å kunne styre. Bystaten Sparta ble i antikken styrt som et gerontokrati, der aristrokater som ble 60 år kunne bli medlemmer av "de eldres råd", kalt gerousia. Høy alder ble ansett som det ultimate tegn på mot og suksess på slagmarken.

Det romerske senatet bestod opprinnelig av pensjonerte veteraner over 60 år. I Italia må presidenten fremdeles være over 50 år. 

 Enighet og sedvane 
Gerontokrati kan oppstå som en vane, særlig dersom en leder sitter på livstid slik at det er strategisk å ha en leder som raskere kommer til å trekke seg eller dø. Vatikanstaten har for vane å velge en erfaren kardinal som pave, samtidig som erfarne erkebiskoper oftest blir kardinaler. I 2017 var gjennomsnittsalderen på kardinaler over 70 år.  Pave Frans uttalte at kirken ikke må bli et gerontokrati, men at kardinalene må være som bestefedre for kirkens unge.

Da Sovjetunionen ble grunnlagt var Vladimir Lenin den eneste lederen over 40 år. I 1981 var gjennomsnittsalderen i politbyrået 69 år. Jurij Andropov var 68 år da han ble leder, og Konstantin Tsjernenko var 72. 

I mange samfunn der man mangler skrevne lover får de eldste stor autoritet på grunn av sin erfaring. Urbefolkningen i Australia styrer på denne måten. 

 Konvergens 
Selv om man ikke har noen regler for alder vil folkevalgte i demokratier ofte være eldre enn velgerne. Det skjer gjennom konvergens av flere faktorer. Velgere ønsker ofte erfarne kandidater, og eldre mennesker har mer tid til å bygge seg et nettverk og en politisk plattform som utgangspunkt for makt, som bidrar til formingen av gerontokrati. 

I noen land er kandidatens formue viktig for velgerne, noe som også favoriserer de eldre. I USAs senat var gjennomsnittsalderen på de innvalgte i den 118. kongressen på 64,0 år, og før det 64,3 år.  Joe Biden var 78 år da han ble president, og Donald Trump var et halvt år eldre da han begynte sin andre presidentperiode.

 Se også 

 Patriarkat
 Oligarki

 Referanser 

Kategori:Styreformer