Politikkåret 1914

Hendelser
1. januar - Kolonien og protektoratet Nigeria grunnlegges.
6. februar –  menn fra hele Sverige deltar i Bondetåget. Kong Gustaf V, holder en tale til Bondetåget, skrevet av Sven Hedin, på borggården på Stockholms slott om forsvarsspørsmålet. Kongen uttaler seg for et sterkt forsvar, helt i strid med regjeringens politikk, noe som fører til at regjeringen går av.
8. februar – Et sosialdemokratisk demonstrasjonstog samler  arbeidere i protest mot Bondetåget i Sverige.
10. februar – Sveriges regjering med statsminister Karl Staaff går av i protest mot kongens tale og erstattes av en upolitisk ministerium med Hjalmar Hammarskjöld som statsminister.
17. februar – Hjalmar Hammarskjöld etterfølger Karl Staaff som Sveriges statsminister.
 21. februar – Albania blir . En albansk delegasjon ledet av  tilbyr formelt kronen til prins Wilhelm av Wied. University of Central Arkansas. Albania (1913-present) (arkivert i Wayback Machine som vist 30. august 2023). Besøkt 12. februar 2026.
Før 26. februar – Den svenske avholdskomiteen under ledelse av Ivan Bratt presenterer en rapport. I stedet for totalforbud mot alkohol inneholder den tre punkter. Det skal ikke finnes noen private fortjenesteinteresser i alkoholomsetningen, det skal finnes en åpen behandling av alkoholvirkninger og individuell salgskontroll. Produksjon og salg skal skje innenfor rammen av et statsmonopol, mens salgskontrollen gjennomføres med innføringen av motboken.
 28. februar – Den autonome republikken Nord-Epirus blir etablert av etniske grekere, med Gjirokastër som hovedstad og  som president. Republikken blir igjen del av Albania 27. oktober.
 7. mars – , etablert i 1913, blir del av Fyrstedømmet Albania.
21. mars - Antonio Salandra etterfølger Giovanni Giolitti som italiensk statsminister.
21. april – USA griper inn militært i den meksikanske revolusjon på general Obregons side. Det fører til at den midlertidige presidenten Victoriano Heureto blir tvunget til å gå av
28. juni – Ved skuddene i Sarajevo blir erkehertug og kronprins Franz Ferdinand av Østerrike og hans hustru myrdet av den serbiske nasjonalisten Gavrilo Princip noe som blir den utløsende faktoren til den første verdenskrig.
6. juli – Tyskland gir Østerrike-Ungarn bindende løfter om støtte i tilfelle av krig med Russland.
25. juli – Den franske presidenten Poincaré besøker Stockholm, noen få dager før utbruddet av første verdenskrigen.
28. juli – Østerrike erklærer Serbia krig.
30. juli – Russland påbegynner allmenn mobilisering. Tyskland krever i et ultimatum at ordren skal tilbakekalles.
1. august
Allmenn mobilisering i Tyskland og Frankrike. Tyskland erklære Russland krig.
Sosialdemokratene i Sverige slutter borgfred med regjeringen Hammarskjöld i forsvarsspørsmålet. Når nå stormaktskrigen har brutt ut begynner man ruste opp det svenske forsvaret.
2. august – Tyskland besetter Luxembourg og ber om fritt leide gjennom Belgia.
3. august
Sverige og Norge erklærer seg nøytrale i stormaktskrigen. Russlands østersjømarine avbryter da oppdraget å stenge inne den svenske marinen i Karlskrona.
Det nøytrale Belgia avviser Tysklands anmodning, noe som  fører til at Tyskland marsjerer inn i Belgia. Samme dag erklærer Tyskland Frankrike krig.
4. august – Storbritannia, som har garantert Belgias nøytralitet, erklærer Tyskland krig.
5. august – Natten til den femte august går Storbritannia inn i krigen på de alliertes side.
15. august – Japan stiller et ultimatum at den tyske marinen i  Det fjerne østen dras tilbake og at Kiaochow rømmes innen en uke. Samme dag stopper serbiske tropper det østerrikske felttoget ved Drina.
August – Den svenske riksdagen vedtar en utlendingslov, som muliggjør større kontroll av utenlandske statsborgere, som er i Sverige.
12. september – Sveriges riksdag vedtar den svenske regjeringens forslag til forsvarsreform, som innebærer en kraftig opprustning av forsvaret.
15. oktober – Antitrustlovene (blir innført i USA 1890) fornyes og skjerpes i USA.
5. november – Storbritannia annekterer Kypros.
November – De svenske sosialdemokratenes kongress tar beslutning om en mulig deltagelse i en koalisjonsregjering.
18.-19. desember – Trekongemøtet i Malmö i Sverige finner sted. Etter initiativ  av Sveriges kong Gustaf V møtes Sveriges, Norges og Danmarks konger. Dette møtet blir av stor betydning for beskyttelsen av de tre landenes nøytralitet og styrking av deres felles interesser under den første verdenskrig.

Valg
27. mars – Ekstravalgene til Andra kammaren i Sverige medfører en sterk framgang for høyre og de frisinnede forsvarsvennene.
25. september – Valget til Andra kammaren i Sverige medfører at de liberale går tilbake, høyre og sosialdemokratene går framover. De liberale og sosialdemokratene meddeler at de støtter nøytralitetspolitikken.

Organisasjonshendelser
2. juli – Nasjonalistpartiet dannes i Sør-Afrika.

Fødsler
Måned Dag Navn Nasjonalitet Yrke eller verv Alder Dødsår Ref.Januar5.  Brunó Ferenc Straub  23px ungarsk  Ungarns president (1988–89)  82  10.  Yu Kuo-hwa  23px kinesisk   (1984–89) 86  31.  Johannes Virolainen    Finlands statsminister (1964–66) (Centerpartiet) 86  Februar9.  Jurij Andropov    president i Sovjetunionen (1983–sin død) 69  12.  Nello Celio    Sveits’ president (1972) 81  16.  Constanța Crăciun    kulturminister (1953–57) 88  Mars17.  Juan Carlos Onganía    Argentinas president (1966–70) 81  21.  Hernán Siles Zuazo    Bolivias president (1982–85) 82  28.  Edmund S. Muskie    USAs utenriksminister (1980–81) og guvernør i Maine (1955–59) 81  April25.  Marcos Pérez Jiménez    Venezuelas president (1952–58) 87  28.  Johan Møller Warmedal    stortingsrepresentant og ordfører i Nøtterøy 88 Juni2.  Alfred Thommesen    stortingsrepresentant 74  26.  Arnfinn Roald    stortingsrepresentant 68  30.  F. da Costa Gomes    Portugals president (1974–76) 87  Juli1.  Ahmad Hasan al-Bakr   Mosul-osmansk  Iraks president (1968–79) 68  5.  Toralf Westermoen    stortingsrepresentant 71   John Thomas Dunlop    arbeidsminister (1975–76) 89  John Thomas Dunlop i Oxford Reference]. Besøkt 6. februar 2026.9.  Willi Stoph   tysk  Øst-Tysklands statsminister (1976–89) 84  26.  Cecil Farris Bryant    guvernør i Florida (1966–67) 87  August14.  Poul Hartling    Danmarks statsminister (1973–75) 85  17.  Franklin D. Roosevelt jr.    medlem av Representantenes hus; president Roosevelts sønn 74  19.  Maurice Bourgès-Maunoury    Frankrikes statsminister (1957) 78  30.  Poul Hartling    Danmarks statsminister (1973–75) og FNs høykommissær for flyktninger 85  September2.  George Brown    minister 70  3.  Dixy Lee Ray    guvernør i Washington (1977–81) 79  15.  Jens Otto Krag    Danmarks statsminister (1962–68 og 1971–72) 63   Subandrio   ned. østindisk  Indonesias utenriksminister (1957–66) og ambassadør 89  23.  Omar Ali Saifuddien III    sultan av Brunei (1950–1967) 71  Oktober4.  Jim Cairns    minister i ulike verv 89  8.  William A. Egan    Alaskas første guvernør (1970–1974) 69  30.  Leabua Jonathan   basuto  statsminister i Lesotho (1914–1987) 72  31.  Robert E. Smylie    guvernør i Idaho (1955–67) 89  November4.  Carlos Castillo Armas    Guatemalas president (1954–sin død) 42  13.  Paul Lücke   tysk  Vest-Tysklands innenriksminister (1965–68) 61  24.  Agostino Casaroli    Vatikanstatens kardinalstatssekretær (1979–90) 83  Ukjent dato Tito Okello    Ugandas president (1985–86) 81  

Dødsfall
Måned Dag Navn Nasjonalitet Yrke eller verv Alder Fødselsår Ref.Januar10.  Mehmed Said Pasja    osmansk  Det osmanske rikes storvesir i perioder mellom 1879 og 1912 75/76  26.  Leo Mechelin    politiker, professor og jurist 74    Ovonramwen   Nigeria  oba (hersker) av Kongedømmet Benin (1888–97) — c.  Februar4.  Enrique Varela Vidaurre    statsminister (1912–sin død) 56  16.  Aoki Shūzō    utenriksminister og ambassadør 69  27.  Zhao Bingjun  23px kinesisk  Republikken Kinas statsminister (1912–13) 55  28.  Salvador Cisneros    Cubas president (1873–75 og 1895–97) 86  Mars1.   Carlos Morales    Den dominikanske republikks president (1903–05) 45   Gilbert Elliot-Murray-Kynynmound    generalguvernør i India (1905–10) og i Canada (1898–1904) 68  5.  Mikkel R. Vindal    stortingsrepresentant 80  April3.  Hubert Jerningham    guvernør i Trinidad og Tobago og i Mauritius 71  9.  Shōken    keiserinne av Japan (1869–1912); keiser Mutsuhitos hustru 64  Mai2.  John Campbell    generalguvernør i Canada (1878–83) 68  24.  Anna Steineger    kvinnesaksforkjemper og foreningskvinne 61  25.  Ferenc Kossuth  23px østro-ungarsk  Ungarns handelsminister (1906–10) 72  Juni14.  Adlai E. Stevenson    visepresident (1893–97) 78  28.  Franz Ferdinand  23px østro-ungarsk  erkehertug av Østerrike-Ungarn (skuddene i Sarajevo) 50  Juli17.  Didrik Cappelen    stortingsrepresentant 77  August8.  Rudolf Manga Bell  23px kamerunsk   (1908–sin død) og opprørsleder mot tysk okkupasjon 40/41  9.  Roque Sáenz Peña    Argentinas president (1910–sin død) 63  20.  Pius X    pave og statsoverhode i Vatikanstaten (1903–sin død) 79  September2.  Andreas S. Oksvold    stortingsrepresentant og ordfører i Steinkjer 52  13.  Mustafa Fahmi  23px egyptisk  Egypts statsminister (1895–1908) 74  Oktober5.  Andreas Karset    stortingsrepresentant og ordfører i Vang 55  10.  Carol I    konge av Romania (1881–sin død) 75  19.  Julio Argentino Roca    Argentinas president (1880–86 og 1898–1904) 71  21.  Ole Reiersen Lilleholt    stortingsrepresentant og ordfører i Tvedestrand 78   Dimitrie Sturdza    statsminister i perioder mellom 1895 og 1908 81  23.  José Evaristo Uriburu    Argentinas president (1895–98) 82  Desember26.  August Embretsen    stortingsrepresentant og ordfører i Åsnes 45  Ukjent dato Da Lam Tserenchimed    Mongolias statsminister (desember 1911–juli 1912) —   Ayub Khan   britisk-indisk  emir av Afghanistan (1879–80) —  

 Bildeglleri 

 Referanser