Kinesiske måleenheter

Kinesiske måleenheter (kinesisk: 市制; pinyin: Shìzhì; direkte oversatt «markedssystem») er de tradisjonelle og vanlige måleenhetene som brukes i Kina. På slutten av det 20. århundre, under Folkerepublikken Kina, ble måleenhetene standardisert slik at de var tilnærmet like SI-systemets. Mange enheter hadde vært basert på tallet 16, i motsetning til desimalsystemet som baseres på 10. I Hongkong var det britiske målesystemet («imperial units») i bruk ved siden av Hongkongs måleenheter. I Hongkong var tradisjonelle kinesiske vekt- og måleenheter i bruk frem til en standardisering i 1976 da det ved lov ble fastlagt at at SI-enheter skulle brukes. Etter 1976 brukes tradisjonelle kinesiske måleenheter parallelt med britenes system. Taiwans måleenheter ble til mens øyen var under japansk og hollandsk koloniherredømme, og enhetene har hovedsakelig navn som ligner de kinesiske, men er ikke overenskomstige. Taiwan bruker nå kun det metriske system for mål og vekt.

De fleste SI-enhetene har fått kinesiske navn som tilsvarer den tradisjonelle enheten som er nærmest. Dersom det er nødvendig å angi hvilket system som brukes, får en tradisjonell måleenhet «marked» (市 shì) føyd til foran enhetsbetegnelsen, mens en SI-enhet får «vanlig/standard» (公 gōng). SI er det offisielle målesystemet, men tradisjonelle enheter brukes fremdeles overalt.

Selv om de viser til ulike typer mål brukes betegnelsene lí (厘) og fēn (分) for små-enheter innen lengde, areal og masse. 

Historikk
Ifølge Liji ble de første måleenhetene skapt av Den gule keiseren, en skikkelse fra tidlig kinesisk mytologi. Den tidlige kinesiske ordboken Xiao Erya og Kongzi jiayu forteller at lengdemålene ble avledet av det menneskelige legemet. I Den store historikers nedtegnelser, Shiji, har historikeren angitt at disse måleenhetene ikke var konsekvente, noe som den legendariske skikkelsen Yu den store rettet opp ved å standardisere dem. I graver fra Shang-dynastiet har linjaler  med desimalenheter blitt funnet.

Under Zhou-dynastiet ble målesystemet etter hvert inkonsistent, det evoluerte til å variere mellom de ulike statene. Etter de stridende staters tid samlet Qin Shi Huangdi Kina til ett rike før han standardiserte måleenhetene. I Han-dynastiet var disse måleenhetene fremdeles i bruk, og de ble systematisk dokumentert i krønikeverket Hanshu.

Instrumenter brukt innen astronomien viser lengden på chi forandret seg lite i de følgende århundrene, og årsaken var at kalenderen måtte være konsistent. Først da desimalsystemet ble innført under Ming-dynastiet ble det tradisjonelle systemet revidert. I 1928 gjorde regjeringen i Republikken Kina det metriske systemet til rikets offisielle standard.

I Hongkong ble en gradvis overgang fra de tradisjonelle måleenhetene til SI-systemets startet av «Metrication Ordinance» i 1976.Yearbook HK, «Metrication» Besøkt 1. april 2012.

Regjeringen i Folkerepublikken Kina gikk tilbake til det tradisjonelle systemet, og innførte ikke SI-enhetene igjen før i 1984. I 1987 ble SI-enhetene Kinas offisielle standard-enheter.

 Gamle kinesiske måleenheter 

Lengde
Tradisjonelle lengdeenheter er chi (尺), bù (步) og li (里). Disse enhetenes eksakte lengde og forholdet dem imellom har variert gjennom årene. 1 bù har tilsvart 5 eller 6 chi, mens 1 li tilsvarte 300 eller 360 bù.

+Lengde i meterSchinz, 1996dynastichibùli= 5 chi= 6 chi= 300 bù= 360 bùShang0,16751,0050301,500,16901,0140304,20Zhou0,19901,1940358,20Øst-Zhou0,22001,3200396,000,22701,3620408,600,23101,3860415,80Qin0,23101,3860415,80Dubs (1938), ss. 276-280; (1955), s. 160, n. 7.Hulsewé (1961), ss. 206–207.Han0,23101,3860415,80Hill (2009), «About the Measurements», ss. xx-xxi.415,80Dubs (1938), ss. 276-280; (1955), s. 160, n. 7.Hulsewé (1961), ss. 206–207.600 f.Kr0,25501,5300459,00Tang0,24651,2325369,75443,700,29551,4775443,25531,90Song0,27001,3500405,00486,00Nordlig Song0,30801,5400462,00554,40Ming0,3008 – 0,31901,5040 – 1,5950451,20 – 478,50541,44 – 574,20Qing0,3080 – 0,33521,5400 – 1,6760462,00 – 503,89554,40 – 603,46

 Moderne kinesiske måleenheter 
Alle «metriske verdier» i tabellene er nøyaktige dersom ikke annet er angitt ved tilføyelsen av «tilnærmelses-tegnet» ~.

 Lengde 
+ Lengdemål (moderne kinesiske enheter)EnhetHanziRelativ verdiMetrisk verdiImperial verdiBemerkningerhū忽1/1 000 000⅓ μmsī丝1/100 0003 ⅓ μmháo毫1/10 00033 ⅓ μmlí市厘1/1000⅓ mmfēn市分1/1003⅓ mm~0,1312 incùn市寸1/103 ⅓ cm~1,312 inKinesisk inchchǐ市尺133 ⅓ cm~1,094 ftKinesisk fotbù步51 ⅔ m~1,823 ydKinesisk skrittzhàng市丈103 ⅓ m~3,645 ydyǐn引10033 ⅓ m~36,45 ydlǐ市里1500500 m~546,8 ydDenne li tilsvarer ikke den lille li ovenfor som har et annet skrifttegn og en annen tone

 Hongkong-lengdemål 
+ Lengdemål brukt i HongkongEnhetHanziRelativ verdiMetrisk verdiImperial verdiBemerkningerfen分1/100~3,715 mm~0,1463 intsun寸1/10~3,715 cm~1,463 inchek尺1~37,15 cm~1,219 ftHongkong-fot Nøyaktig 0,371475 meter

 Areal 
+ Moderne kinesiske måleenheterEnhetHanziRelativ verdiMetrisk verdiImperial verdiBemerkningerlí市厘16  m²~7,973 sq ydfēn市分1066  m²~79,73 sq yd10 limǔ市亩,畝100666  m²~797,3 sq yd, eller~0,1647 acres10 fen, eller60 zhang²shí(市)石1,0006,666  m²~1,647 acres10 muqǐng市顷10,0006  ha~16,47 acres10 shí eller 100 mǔ

+ Moderne kinesiske kvadratiske måleenheterEnhetHanziRelativ verdiMetrisk verdiImperial verdiBemerkningerfāng cùn方寸11  cm²~1,722 sq in100 fen²fāng chǐ方尺1 m²~172,2 sq in, eller~1,196 sq ft100 cun²fāng zhang方丈10011  m²~119,6 sq ft, eller~13,29 sq yd100 chi²

 Volum 
Disse måleenhetene brukes for å måle korn.

+ Moderne kinesiske volummålEnhetHanziRelativ verdiMetrisk verdiAmerikansk tørrmålImperial verdiBemerkningercuō撮1/10001 mlsháo勺1/10010 ml~0,6102 cu ingě合1/10100 ml~0,1816 pints~6,102 cu inshēng市升11 l~1,816 pints~61,02 cu indǒu市斗1010 l~18,16 pints, eller~2,27 gallons~610,2 cu in, eller~0,3531 cu ftdàn市石100100 l~22,7 gallons~3,531 cu ft

 Masse 
Disse enhetene brukes til å måle objekters vekt, og dessuten for objekter som benyttes til betaling som for eksempel gull og sølv.

+ Moderne kinesiske vektenheterEnhetHanziRelativ verdiMetrisk verdiImperial verdiBemerkningerhū忽1/10 000 00050 µgsī絲1/1000 000500 µgháo毫1/100 0005 mglí市厘1/10 00050 mgcashfēn市分1/1000500 mg~0,2822 drcandareenqián市钱1/1005 g~2,822 drmaceliǎng市两1/1050 g~1,764 oztael eller kinesisk ouncejīn市斤1500 g~1,102 lbjin eller kinesisk pund tidligere 16 liang = 1 jin = 604,79 gdàn市担 / 擔10050 kg~110,2 lbpicul eller kinesisk hundredweight

 Hongkong-vektenheter 
(Transkripsjonen er i Jyutping.)

+ Hongkong-vektenheter EnhetHanziRelativ verdiMetrisk verdiImperial verdiBemerkningercandareen分 (fan1)1/1600 斤~378 mg.~0,2133 dr.Nøyaktig 0,3779936375 g.mace錢 (cin4)1/160 斤~3,78 g.~2,1333 dr.Nøyaktig 3,779936375 g.tael両 (loeng2)1/16 斤~37,8 g.~1,3333 oz.Nøyaktig 37,79936375 g.catty斤 (gan1)1 / 100 石~604,8 g.~1,3333 lb.Nøyaktig 0,60478982 kg.picul石 (daam3)100 斤~60,48 kg.~133,3333 lb.Nøyaktig 60,478982 kg.

 Hongkong-Troy-vektenheter 
Disse enhetene benyttes ved handel i metaller som gull og sølv.

+ Hongkong-Troy-vektenheter EnhetHanziRelativ verdiMetrisk verdiImperial verdiBemerkningertroy candareen金衡分1/100 金衡両~374,3 troy milligram~0,2112 troy dramNøyaktig 0,37429 troy gramtroy mace金衡錢1/10 金衡両~3,743 troy gram~2,112 troy dramsNøyaktig 3,7429 troy gramtroy tael金衡両1 金衡両~37,43 troy gram~1,32 troy ouncesNøyaktig 37,429 troy gram

 Tid 
+ TidsenheterEnhetHanziRelativ verdiSI-verdiBemerkningermiǎo秒1 sekundold fēn分1/60 kè15 sekunderIkke lengre i vanlig brukfēn分1 minuttzi字5 minutterMest brukt muntlig siden bruk av «minutter» antyder et mer nøyaktig mål, og vanligvis er en stavelse lengre.kè刻60 gammel fēn15 minutterHistorisk sett har dette vært definert som 1/96, 1/100, 1/108 eller 1/120 av en dag. Verdien angitt her er den moderne, konvensjonelle som er 1/96-del av en dag.xiǎoshí小时4 kè1 timeshíchén时辰8 kè2 timerIkke lengre i vanlig bruk, men brukt i religiøse, seremonielle og tradisjonelle sammenhenger.shí时10 kè2,5 timerIkke lengre i vanlig bruk, men brukt i religiøse, seremonielle og tradisjonelle sammenhenger.rì, eller tiān日, or 天12 shíchén24 timer

Verdiene over har vært gyldige siden 1645 (med unntak av perioden 1665 – 1669). Med unntak av flere korte perioder for hver verdi, var de følgende verdiene gyldige før 1645 (før Qing-dynastiet):

1 rì (日) = 12 shíchén (时辰) = 10 shí (时) = 100 kè (刻).Nachum Dershowitz, Edward M. Reingold: Calendrical calculations, side 207
1 shíchén (时辰) = 8 1/3 kè (刻) = 8 kè 20 fēn (分).
1 shí (时) = 10 kè (刻).

Historiografi
Siden det er tale om at hundrevis av uoffisielle måleenheter var i bruk, er bibliografien tilsvarende stor. Frem til omtrent 1980-årene ble Zhongguo dulianghengshi (中國度量衡史) av Wu Chenglou (吳承洛) (først utgitt i 1937 og revidert og gjenutgitt to ganger etter dette (1957, 1993)) ofte brukt som referanse. Zhongguo dulianghengshi støtter seg hovedsakelig på skriftlige kilder, mens nyere forskning har fokusert mer på arkeologiske funn. Basert på den nyere forskningen ble en sammenfattet kinesisk-engelsk oversiktsbok utgitt i 2005.Qiu Guangming (丘光明) oversatt av Yanming Zhang (张延明), Zhongguo gudai jiliang shi tujian (中国古代计量史图鉴 — A concise history of ancient Chinese measures and weights), Hefei: Hefei gongyedaxue chubanshe (合肥工业大学出版社 — Hefei University Press), 2005, 190p., ISBN 7-81093-284-5; Tospråklig utgave: Kinesisk-engelsk Dessverre ser det ikke ut til at en utdypende tekst finnes på engelsk. I 2004 kom en relativt utfyllende bibliografi satt opp etter periode som ble sammensatt av Theobald, Vogel, et al.;Ulrich Theobald, Hans Ulrich Vogel, et al.: Chinese, Japanese And Western Research In Chinese Historical Metrology: A Classified Bibliography (1925-2002), Institute for Sinology and Korean Studies, Eberhard-Karls-Universität Tübingen, Tyskland, september 2004 en kortere oversikt finnes i Wilkinsons Chinese history: a manual (2000).

Referanser

Litteratur
 Hill, John E. (2009) Through the Jade Gate to Rome: A Study of the Silk Routes during the Later Han Dynasty, 1st to 2nd Centuries CE. John E. Hill. BookSurge, Charleston, South Carolina. ISBN 978-1-4392-2134-1.
 Homer H. Dubs (1938): The History of the Former Han Dynasty by Pan Ku. Vol. One. Translator and editor: Homer H. Dubs. Baltimore. Waverly Press, Inc.
 Homer H. Dubs (1955): The History of the Former Han Dynasty by Pan Ku. Vol. Three. Translator and editor: Homer H. Dubs. Ithaca, New York. Spoken Languages Services, Inc.
 Hulsewé, (1961). «Han measures.» A. F. P. Hulsewé, T'oung pao Archives, Vol. XLIX, Livre 3, ss. 206–207.
Chinese Measurement Converter – Online Chinese / Metric / Imperial Converter
Hongkongs offisielle definisjoner av kinesiske enheter
Chinese/Metric/Imperial Measurement Converter

Kategori:Kina
#Kinesiske