Rittersturzkonferansen

Rittersturzkonferansen var en konferanse som ble avholdt fra 8. til 10. juli 1948 på utsiktspunktet Rittersturz i Koblenz i Rheinland-Pfalz i Tyskland. Deltakere var ministerpresidentene fra de elleve vesttyske delstatene. Konferansens tema var Frankfurtdokumentene som de samme ministerpresidentene 1. juli samme år hadde mottatt fra okkupasjonsmaktene med anbefalinger for grunnleggelsen av en ny og demokratisk tysk stat.

Vedtakene på konferansen ble siden kalt Koblenzbeslutningene. Det ble bestemt å slå sammen de tre vestlige okkupasjonssonene til Forbundsrepublikken Tyskland. Dermed ble det også skapt et skille mot den sovjetiske sonen, men det ble foreløpig ikke ansett som mulig å oppnå en fullstendig samling av Tyskland.

Den nye staten skulle ikke opprettes ved en forfatningsforsamling slik okkupasjonsmaktene hadde foreslått, men etableres gjennom et parlamentarisk råd bestående av representanter fra landdagene. For å unngå en ytterligere utvidelse av kløften mellom øst og vest ble heller ikke ordet forfatning (tysk: Verfassung) brukt. Isteden brukte man ordet Grundgesetz (norsk: Grunnlov). Den nye grunnloven skulle ratifiseres av delstatsparlamentene.

Grundgesetz ble vedtatt 23. mai 1949 og ministerpresidentene kom på nytt sammen 26. og 27. august 1949 for å innkalle Forbundsdagen og Forbundsforsamlingen. Dermed var statsdannelsen formelt fullført. Ministerpresident Peter Altmeier proklamerte at grunnleggelsen av staten kun var et skritt på veien til en fullstendig gjenforening av Tyskland.

Berghotel hvor konferansen ble holdt, måtte rives i oktober 1972 som følge av rasfare. Det er oppført et minnesmerke på stedet som består av tre søyler, som tolkes som symboler for de tre vestlige sektorer. Søylene heller svakt i østlig retning hvor den manglende fjerde del av landet da befinner seg. Etter en annen oppfatning skal søylene symbolisere maktens tredeling: den lovgivende, den utøvende og den dømmende.

 Eksterne lenker 

 Delstatsarkivforvaltningen Rheinland-Pfalz

Kategori:Tysklands historie (1945–1990)