Liste over hoppbakker brukt i VM

Liste over hoppbakker brukt i VM er en oversikt over arenaer som er blitt brukt i spesielt hopp og kombinert hopp under verdensmesterskapet på ski, nordiske grener. Listen inneholder også hoppbakkene som skal brukes under VM i Lahtis i 2017.

Vinter-OL gjaldt også som VM på ski til og med OL i Lake Placid i 1980 – se Liste over olympiske hoppbakker for anleggene som ble brukt under de mesterskapene. Verdensmesterskapene i årene 1925–1935 ble opprinnelig kalt FIS-renn; de ble gitt VM-status på FIS-kongressen i 1965.FIS: History (besøkt 29. oktober 2011)

Til og med VM i Lahtis i 1958 (og OL i Squaw Valley i 1960) ble bare én bakke brukt i spesielt hopp i OL. Spesielt hopp i stor- og normalbakke har stått på programmet siden VM i Zakopane i 1962. Kombinert hopp ble kun avviklet i normalbakke til og med VM i Ramsau i 1999. Kombinertrenn i stor bakke i VM ble først arrangert i Lahtis i 2001. Spesielt hopp for kvinner (kun normalbakke) sto første gang på VM-programmet i Liberec i 2009.

Hoppbakkene
VMHoppbakkeK-punkt/(bakkest.)Ref.Status (2011)  1925 Janské Lázně  Rübezahl-Sprungschanze  K50  Skisprungschanzen-Archiv: Jánské Láznĕ (besøkt 29. oktober 2011)  Revet.  1926 Lahtis  Salpausselän hyppyrimäki   Skisprungschanzen-Archiv: Lahti (besøkt 29. oktober 2011)  Revet på 1970-tallet, erstattet av nye bakker til VM i 1978.  1927 Cortina d'Ampezzo  Trampolino Franchetti  K52  Skisprungschanzen-Archiv: Cortina d`Ampezzo (besøkt 29. oktober 2011)Den offisielle rapporten for vinter-OL 1956  (s. 137)  Revet 1939, erstattet av ny bakke til VM i 1941.  1929 Zakopane  Wielka Krokiew   Skisprungschanzen-Archiv: Zakopane (Wielka Krokiew) (besøkt 29. oktober 2011)  Årlig verdenscup.  1930 Oslo  Holmenkollbakken   Skisprungschanzen-Archiv: Oslo (Holmenkollen) (besøkt 29. oktober 2011)  Årlig verdenscup. Siste større ombygging 2008-10.  1931 Oberhof  Thüringenschanze   Skisprungschanzen-Archiv: Oberhof (Wadeberg) (besøkt 29. oktober 2011)  Revet 1986.  1933 Innsbruck  Bergiselschanze   Skisprungschanzen-Archiv: Innsbruck (Bergisel) (besøkt 29. oktober 2011)  Årlig verdenscup (Hoppuka). Siste større ombygging 2001-02.  1934 Sollefteå  Hallstabacken  K70  Jahn & Theiner 2004, s. 151Skisprungschanzen-Archiv: Sollefteå (besøkt 29. oktober 2011)  I bruk.  1935 Vysoké Tatry  Můstkem Jarolímkovým, Štrbské Pleso   Skisprungschanzen-Archiv: Štrbské Pleso (Jarolímek) (besøkt 29. oktober 2011)  Revet 1962, erstattet av nye bakker til VM i 1970.  1937 Chamonix  Tremplin aux Bossons   Skisprungschanzen-Archiv: Chamonix (Le Mont) (besøkt 29. oktober 2011)  I bruk.  1938 Lahtis  Salpausselän hyppyrimäki     Revet på 1970-tallet, erstattet av nye bakker til VM i 1978.  1939 Zakopane  Wielka Krokiew     Årlig verdenscup.  1941 Cortina d'Ampezzo (annullert)  Trampolino Italia  K75    Revet 1955 og erstattet av ny bakke samme sted til OL i 1956, ubrukt siden 1990.  1950 Lake Placid  Intervales Ski-Hill   Skisprungschanzen-Archiv: Lake Placid (besøkt 29. oktober 2011)  Revet 1977, erstattet av nye bakker til OL i 1980.  1954 Falun  Källviksbacken   Skisprungschanzen-Archiv: Falun (Källviken) (besøkt 29. oktober 2011)  Revet på 1970-tallet, erstattet av nye bakker til VM i 1974.  1958 Lahtis  Salpausselän hyppyrimäet  K70  Jahn & Theiner 2004, s. 158  Revet på 1970-tallet, erstattet av nye bakker til VM i 1978.  1962 Zakopane  Wielka Krokiew  K90  Jahn & Theiner 2004, s. 159-160  Årlig verdenscup. Średnia Krokiew  K65  I bruk.  1966 Oslo  Holmenkollbakken  K88  Jahn & Theiner 2004, s. 161  Årlig verdenscup. Siste større ombygging 2008-10. Midtstubakken  K77  Skisprungschanzen-Archiv: Oslo (Midtstuen) (besøkt 29. oktober 2011)Jahn & Theiner 2004, s. 162  Revet i 1992. Gjenoppbygd til VM i 2011.  1970 Vysoké Tatry  MS 1970, Štrbské Pleso  K99  Skisprungschanzen-Archiv: Štrbské Pleso (MS 1970) (besøkt 29. oktober 2011)Jahn & Theiner 2004, s. 163-164  Ubrukt siden 1999. K77  I bruk.  1974 Falun  Lugnet  K99,5  Skisprungschanzen-Archiv: Falun (Lugnet) (besøkt 29. oktober 2011)Jahn & Theiner 2004, s. 165-166  I bruk. K79,5  1978 Lahtis  Salpausselän hyppyrimäet  K101,5  Jahn & Theiner 2004, s. 167-168  Årlig verdenscup. Siste større ombygging 1985. K79  I bruk. Siste større ombygging 1985.  1982 Oslo  Holmenkollbakken  K105  Jahn & Theiner 2004, s. 170  Årlig verdenscup. Siste større ombygging 2008-10. Midtstubakken  K85  Jahn & Theiner 2004, s. 171  Revet i 1992. Gjenoppbygd til VM i 2011.  1984 Engelberg (lag)  Groß-Titlis-Schanze  K120  Skisprungschanzen-Archiv: Engelberg (besøkt 29. oktober 2011)  Årlig verdenscup.  1985 Seefeld  Bergiselschanze, Innsbruck  K109  Jahn & Theiner 2004, s. 174  Årlig verdenscup (Hoppuka). Siste større ombygging 2001-02. Toni-Seelos-Olympiaschanze  K90  Skisprungschanzen-Archiv: Seefeld (besøkt 29. oktober 2011)Jahn & Theiner 2004, s. 176  Årlig verdenscup kombinert. Siste større ombygging 2010.  1987 Oberstdorf  Schattenbergschanze  K115  Skisprungschanzen-Archiv: Oberstdorf (Erdinger Arena) (besøkt 29. oktober 2011)Jahn & Theiner 2004, s. 177-178  Årlig verdenscup (Hoppuka). Siste større ombygging 2003. K90  I bruk. Siste større ombygging 2011.  1989 Lahtis  Salpausselän hyppyrimäet  K114  Jahn & Theiner 2004, s. 180-181  Årlig verdenscup. K90  I bruk.  1991 Val di Fiemme  Trampolino Giuseppe dal Ben, Predazzo  K120  Skisprungschanzen-Archiv: Predazzo (besøkt 29. oktober 2011)Jahn & Theiner 2004, s. 183-184  I bruk. Siste større ombygging 2001. K90  1993 Falun  Lugnet  K115  Jahn & Theiner 2004, s. 186-187  I bruk. K90  1995 Thunder Bay  Big Thunder Ski Jumping Center  K120  Skisprungschanzen-Archiv: Thunder Bay (besøkt 29. oktober 2011)Jahn & Theiner 2004, s. 189-190  Ubrukt siden 1997, forfalt. K90  1997 Trondheim  Granåsen  K120  Skisprungschanzen-Archiv: Trondheim (Granåsen) (besøkt 29. oktober 2011)Jahn & Theiner 2004, s. 192-193  Årlig verdenscup. K90  I bruk.  1999 Ramsau  Paul-Außerleitner-Schanze, Bischofshofen  K120  Skisprungschanzen-Archiv: Bischofshofen (besøkt 29. oktober 2011)Jahn & Theiner 2004, s. 195  Årlig verdenscup (Hoppuka). Siste større ombygging 2003. W90-Mattensprunganlage  K90  Skisprungschanzen-Archiv: Ramsau (Mattensprunganlage) (besøkt 29. oktober 2011)Jahn & Theiner 2004, s. 197  Årlig verdenscup kombinert.  2001 Lahtis  Salpausselän hyppyrimäet  K116  Jahn & Theiner 2004, s. 198Jahn & Theiner 2004, s. 200  Årlig verdenscup. K90  I bruk.  2003 Val di Fiemme  Trampolino Giuseppe dal Ben, Predazzo  K120  Jahn & Theiner 2004, s. 202-203  I bruk. K95  2005 Oberstdorf  Schattenbergschanze  K120 (HS137)    Årlig verdenscup (Hoppuka). K90 (HS100)  I bruk. Siste større ombygging 2011.  2007 Sapporo  Ōkurayama-jampu-kyōgijō  K120 (HS134)  Skisprungschanzen-Archiv: Sapporo (Okurayama) (besøkt 29. oktober 2011)  Årlig verdenscup. Miyanomori-jampu-kyōgijō  K90 (HS100)  Skisprungschanzen-Archiv: Sapporo (Miyanomori) (besøkt 29. oktober 2011)  Årlig kontinentalcup og FIS-cup.  2009 Liberec  Ještěd-bakkene  K120 (HS134)  Skisprungschanzen-Archiv: Liberec (Ještěd) (besøkt 29. oktober 2011)  I bruk. K90 (HS100)  2011 Oslo  Holmenkollbakken  K120 (HS134)    Årlig verdenscup. Midtstubakken  K95 (HS106)    I bruk  2013 Val di Fiemme  Trampolino Giuseppe dal Ben, Predazzo  K120 (HS134)  Skisprungschanzen-Archiv: Predazzo preparing for the WSC (17. september 2011, besøkt 29. oktober 2011)  I bruk. K95 (HS106)  2015 Falun  Lugnet  K120 (HS134)  Skisprungschanzen-Archiv: Lugnet ski jumps to be modernized for WSC 2015 (8. oktober 2011, besøkt 29. oktober 2011)  I bruk. K90 (HS100)  2017 Lahti   Salpausselän hyppyrimäet  K116 (HS130)    Årlig verdenscup. K90 (HS97)  I bruk.

Kolonnen K-punkt (bakkest.) indikerer bakkens størrelse da mesterskapet ble holdt. En periode før 1980-tallet ble hoppbakkenes størrelse oppgitt ved P-punktet, som er der kulen slutter, og ikke K-punktet, som er der overgangen til sletta begynner. En del opplysninger om størrelse mangler også. Opplysningene om hoppbakkestørrelse er i stor grad hentet fra boka Enzyklopädie des Skispringens.

Vanligvis regnes lengdepoengene ut fra hoppbakkens K-punkt, som gir 60 lengdepoeng. For mesterskapene 1966–1982 ble lengdepoengene utregnet etter et tabellpunkt, som ikke nødvendigvis samsvarte med K-punktet. For disse mesterskapene er det tabellpunktet som er angitt i denne lista. En periode før 1966 hoppet man tre omganger i stedet for to, der det lengste hoppet i hver omgang ga 60 lengdepoeng, og der hoppernes to beste omganger talte sammenlagt.

 Referanser 
 Litteratur 

 Fotnoter 

Kategori:Hoppbakker
Kategori:Skihopping under ski-VM