Svensk vitenskapshistorie

mini|150px|Berzelius malt i 1843.
mini|150px|Alfred Nobel etter et maleri av Emil Österman
mini|150px|Adolf Erik Nordenskiöld malt i 1902.
mini|150px|Theodor Svedberg.
mini|150px|Svante Arrhenius.
Svensk vitenskapshistorie gir en oversikt over den svenske vitenskapshistoriske utviklingen, svenske vitenskapsmenn og oppfinnere.

Botanikeren Carl von Linné er kanskje den mest kjente svenske vitenskapsmannen i historien. Han er den moderne taksonomiens far.  Blant andre fremtredende svenske forskere finnes Olof Rudbeck d.e., Carl Wilhelm Scheele, Emanuel Swedenborg, Jöns Jakob Berzelius, Anders Jonas Ångström, Anders Celsius, Svante Arrhenius og Hannes Alfvén. Noen samfunnsforskere som har utmerket seg er økonomihistoriker Eli Heckscher og økonomen Bertil Ohlin som utviklet moderne handelsteori, som økonomen Gunnar Myrdal.

Flere svensker har virket som fremstående ingeniører eller oppfinnere. Blant disse er Alfred Nobel – oppfinneren av dynamitten og grunnleggeren av Nobelprisen – samt Christopher Polhem, John Ericsson, Gustaf Erik Pasch, Carl Edvard Johansson, Sven Wingquist, Gustaf de Laval og Carl Munters.

 1600 og 1700-tallet 
Det første vitenskapelige forskningsinstituttet i Sverige, «Collegium Curisorum», ble dannet ved Uppsala universitet i 1710. Dette ble først anerkjent av myndighetene som «Societas regionen literaria et scientiarum Sueciae» i 1728.Saket Vora: Science in Sweden  PDF Blant medlemmene var blant andre Carl von Linné og Anders Celsius.

Den 2. juni 1739 ble Kungliga Vetenskapsakademin grunnlagt. Målet var å «i Sverige upparbeta och kringsprida kunskaper i matematik, naturkunnighet, ekonomi, handel och nyttiga konster och manufakturer». Blant akademiets første medlemmer var Carl von Linné, Anders Celsius, Anders Johan von Hopken og Christopher Polhem. Akademien var forskjellig fra tilsvarende forskningsinstutitioner i andre deler av Europa, ettersom de publiserte sin forskning på svensk, ikke latin. Fokuset var på praktisk forskning og da var det en stor fordel å skrive på svensk, slik at forskningen kunne formidles og utnyttes umiddelbart av publikum. Astronomiske data var en av de første vitenskapelige målinger som er spredt i større publikum. Dette ble gjort gjennom almanakken publisert av Akademiet hvert år, og som inkluderer tider for soloppgang og solnedgang, månefaser og viktige datoer. Almanakken inneholdt også essays om landbruk og medisin. Kalenderen var viktig for landbrukets planlegging.

 1900-tallet 
 Matematikk og naturvitenskap 
I 1902 publiserte oceanografen Vagn Walfrid Ekman en viktig avhandling om hvordan vinddrevne havstrømmer under påvirkning av corioliseffekten får et økende avvik i forhold til vindretningen fra overflata og nedover – den såkalte ekmanspiralen. Ekmanspiralen har stor betydning for forståelsen av vindens påvirkning på oppstrømninger og strømmer. Ved århundreskiftet virket også matematikeren Ivar Fredholm. Fredholm grunnla den moderne teorien bak integralligninger. Hans artikkel fra 1903 i Acta Mathematica anses å være en av de store landemerkene i utviklingen av operatorteori innen funksjonsanalysen. To ligninger og et månekrater er oppkalt etter Fredholm. Noe senere ble Bertil Lindblad (1895–1965) den som først foreslo at Melkeveien roterer på en slik måte at de ytterste stjernene roterer raskere enn stjernene i sentrum. Teorien om at rotasjonshastigheten avhenger av avstanden til galakses sentrum kalles for differensialrotasjonsteorien.

 Filosofi og samfunnsvitenskap 
De siste århundres filosofi har hatt fire filosofiske hovedretninger: marxisme, nythomisme, kontinental filosofi og analytisk filosofi. Blant de mest betydningsfulle filosofene fra 1900-tallets tradisjoner er Ludwig Wittgenstein fra den analytiske tradisjonen og Martin Heidegger fra den kontinentale. Filosofisk har påvirkningen på svensk filosofi i den moderne tiden vært større fra den analytiske filosofien enn fra den kontinentale filosofien. Av svenskspråklige filosofer er kanskje Georg Henrik von Wright, Axel Hägerström og Ingemar Hedenius de for allmennheten mest kjente. Det finnes imidlertid flere andre som har gjort seg internasjonalt kjente innen sine respektive spesialområder.

 Kontroversiell forskning 
En mørkere del av den svenske 1900-tallet forskningen er Statens institut för rasbiologi, grunnlagt 1922. Institusjonen var ikke åpent nasjonalsosialistisk, men har i ettertid blitt kritisert for nettopp det. Den svenske forskningen på atomvåpen, som ble gjennomført 1945-1972 er et annet eksempel på svært kontroversielle forskning.

Svensk forskning i dag
Sverige bruker den høyeste andelen av BNP på forskning og utvikling av alle stater.OECD Factbook 2008: Economic, Environmental and Social Statistics Avisen Economist har til og med kalt Sveriges forskningsutgifter for overdrevent høye. Fra og med slutten av 1900-tallet har Sverige også utstedt et av de høyeste antall patenter per innbygger.OECD Factbook 2008: Economic, Environmental and Social Statistics

 Tidslinje 
Basert på Bunch & Hellemans (2004), The History of Science and Technology, dette er samtlige svensker og svenske foreteelser som tas opp i boken.Bunch, Bryan. & Alexander Hellemans (2004). The History of Science and Technology. New York: Houghton Mifflin. ISBN 0-618-22123-9 
 1201: Kalmar slott, en øyfestning ble påbegynt rundt da
 1652: Olof Rudbeck d.e. demonstrerer oppdagelsen av lymfekjertelen
 1661: Johan Palmstruch i Palmstruch Bank begynner å produsere den første pengeseddelen i Europa
 1697: Christopher Polhem bygger opp et laboratorium for studier av enkle maskiner 
 1700: Christopher Polhem forbedrer valseverket, inkludert en rull som produserer metalldeler med profiler 
 1716: Emanuel Swedenborg trykker den første artikkelen som beskriver et flygende fartøy tyngre enn luft 
 1730: Georg Brandt oppdager kobolt 
 1733: Anders Celsius publiserer sine observasjoner av Aurora polaris  
 1734: Emanuel Swedenborg publiserer Opera Philosophica et Mineralia i tre deler 
 1735: Carl von Linné publiserer systema Naturae og lager et klassifiseringssystem for alt levende
 1738: Peter Artedi etablerer posthumt iktyologi med en systematisk klassifisering 
 1739: Carl von Linné og andre grunnlegger det som skal bli Kungliga Vetenskapsakademin
 1742: Anders Celsius oppfinner celsiusskalaen 
 1751: Axel Fredrik Cronstedt oppdager grunnstoffet nikkel 
 1762: Samuel Klingenstierna roses av det russiske vitenskapsakademiet for den beste metoden for å unngå kromaberrasjoner i optikk 
 1770: Anders Johan Lexell blir den første til å beskrive en kort-periodisk komet 
 1770: Johan Gottlieb Gahn og Carl Wilhelm Scheele oppdager at {fosfor} er en nøkkelkomponent i skjelettet 
 1774: Johan Gottlieb Gahn oppdager Mangan 
 1774: Carl Wilhelm Scheele oppdager oksygen, barium og flere andre stoffer 
 1774: Torbern Bergman publiserer Essay of Electric Attractions 
 1778: Peter Jacob Hjelm isolerer først grunnstoffet molybden 
 1778: Torbern Bergman gjør den første detaljerte analysen av mineralvann, og etablerer kvantitativ analyse 
 1794: Johan Gadolin oppdager yttrium 
 1802: Anders Gustaf Ekeberg oppdager tantal 
 1803: Wilhelm Hisinger og Jöns Jakob Berzelius oppdager  cesium 
 1817: Johan August Arfwedson oppdager litium
 1820: Jöns Jakob Berzelius er verdens ledende kjemiker i store deler av sin levetid.Millar et al (2002). Cambridge Dictionary of Scientists. 2nd Edition, Cambridge. Cambridge University Press Han introduserte mange av dagens kjemiske begrep. 
 1821: Elias Magnus Fries utgir Systemia mycologicum, som blir et standardverk om sopper
 1831: Nils Gabriel Sefström gjenoppdager grunnstoffet vanadium 
 1833: John Ericsson bygger en luftdrevet motor som genererer fem hestekrefter 
 1836: John Ericsson finner opp og patenterer en skrudrevet propell og en varmluftmaskin
 1839: Carl Gustaf Mosander oppdager grunnstoffene lantan, erbium og terbium 
 1842: Anders Retzius introduserer en teori hovedformene for å skille mellom ulike etniske grupper
 1853: Gustaf Erik Pasch finner opp sikkerhetsfyrstikken
 1862: Anders Jonas Angstrom oppdager grunnstoffet hydrogen i solspekteret 
 1862: Alfred Nobel begynner å eksperimentere med nitroglyserin og patenterer en detonator 
 1874: Martin Wiberg utvikler en forbedret versjon av Charles Babbages differansemaskin
 1878: Adolf Erik Nordenskiöld begynner reisen hvor han fant Nordøstpassasjen og blir det første mennesket til å seile rundt hele Asia
 1879: Lars Fredrik Nilsson oppdager scandium 
 1879: Per Teodor Cleve viser at scandium er et av grunnstoffene som vises i Mendelevs periodiske system
 1879: Gustaf de Laval patenterer en separator for melkeproduksjon 
 1882: Lars Magnus Ericsson introduserer den første telefonen med mikrofon og høyttaler i samme del
 1884: Svante Arrhenius presenterer dissosiasjonsteorien om positive og negative poler
 1890: Johannes Rydberg utvikler en empirisk ligning for å beskrive posisjoner av linjene i spekteret, uavhengig av Balmerligningen
 1899: Earnest Gullstrand begynner sin forskning på astigmatisme og utvikler briller for å kurere det 
 1900: Johan August Brinell utvikler en test for å fastslå hardheten av metaller 
 1901: Nils Gustaf Dalén begynner oppfinnelsen av solventilen, som muliggjør automatiske fyr 
 1903: Svante Arrhenius vinner Nobelprisen for dissosiasjonsteorien 
 1904: Hans von Euler-Chelpin studerer enzymer i forhold til katalyse
 1907: Ernst Alexanderson finner opp en høyfrekvent elektrisk generator  
 1911: Robert Barany undersøker det indre øret og utvikler metode for å diagnostisere svimmelhet 
 1911: Earnest Gullstrand vinner Nobelprisen i fysiologi eller medisin for forskning på øyets dioptri
 1923: Theodor Svedberg utviklet ultrasentrifugen for måling av molekylvekt
 1924: Manne Siegbahn tildeles Nobelprisen i fysikk «for sine funn og forskning innen røntgenspektroskopi»
 1926: Bertil Lindblad utvikler en dynamisk modell av Melkeveien 
 1929: Hans von Euler-Chelpin vinner Nobelprisen i kjemi for studier av fermentering av sukker og fermenteringsenzymer
 1930: Arne Tiselius introduserer elektroforese, en metode for å separere proteiner med elektrisk strøm 
 1931: Ulf von Euler oppdager substans P, en nevrotransmitter 
 1932: Hugo Theorell klarer å isolere myoglobinkrystaller 
 1932: Carl-Gustaf Rossby introduserer Rossbydiagrammet 
 1939: Hannes Alfvén publiserer teorien om at nøyaktig relatere nordlys til jordens magnetfelt
 1941: Bengt Edlen viser at koronalinjene på solen forårsakes av ionisert metall 
 1948: Arne Tiselius vinner Nobelprisen i kjemi for serumproteiner 
 1953: Baltzar von Platen og Anders Fighter produserer verdens første syntetiske diamanter 
 1955: Hugo Theorell vinner Nobelprisen i medisin for studier av oksiderende enzymer
 1957: Sune Bergström isolerer prostaglandiner fra sau 
 1958: Åke Senning opererer inn historiens første pacemaker for hjertet
 1958: Kai Siegbahn utvikler elektronspektroskopi for kjemisk analyse 
 1965: Bengt Samuelsson oppdager betydningen av endoperoksider
 1968: Thorsten Wiesel avslutter ti år med forskning på visuelle reseptorer i hjernen 
 1970: Hannes Alfvén mottar nobelprisen for sitt arbeid innen plasmafysikk 
 1970: Ulf von Euler mottar Nobelprisen i fysiologi eller medisin for oppdagelser om humoral nevrotransmittere 
 1972: Sverker Åström arrangerer verdens første FN-sanksjonerte miljøkonferanse i Stockholm 
 1975: Lars Terenius og Agneta Wahlstrøm oppdager peptider som påvirker opiatreseptorene i hjernen 
 1977: Thomas Hökfelt fant at de fleste nevroner inneholder flere ulike nevrotransmittere 
 1981: Kai Siegbahn mottar Nobelprisen i fysikk 
 1982: Bengt Samuelsson og Sune Bergström mottar Nobelprisen i fysiologi eller medisin for oppdagelser angående prostaglandiner 
 1985: Svante Pääbo utvinner DNA fra en mumie som døde  år tidligere 
 1992: Satellitten Freja sendes ut for å studere jordens magnetosfære 
 2000: Arvid Carlsson mottar Nobelprisen i fysiologi eller medisin for sine oppdagelser om signalstoffer i nervesystemet

 Se også 
 Sveriges historie
 Vitenskapsteori

Referanser

 Litteratur 
 Friborg, Göran (2002). Svenska tekniker 1620-1920: Om utbildning, yrken och internationell orientering. Working paper 2002·14. Stockholm: Institutet för studier av utbildning och forskning. full-text pdf
 Frängsmyr, Tore (2004). Svensk idéhistoria: bildning och vetenskap under tusen år. 1000-1809. Stockholm: Natur och kultur. ISBN 9789127095458

 Eksterne lenker 
 Institutionen för idé- och lärdomshistoria, Uppsala universitet 

Kategori:Sveriges historie
Kategori:Svenske forskere
Kategori:Svenske oppfinnere
Kategori:Svensk kultur