Zera Yacob

Zera YacobAndre skrivemåter er Zära Yaqob, Zar'a Ya'aqob, Zar'a Ya'eqob, Zärˀä Yaˁqob, Zar'a Ya'aqob, Zar'a Ya'eqob (Geez: ዘርአ:ያዕቆብ, zar'ā yāʿiqōb «Jacobs sæd»; født 1599Fødselsdato i henhold til  Claude Sumner, men Zera Yacob oppgir selv 25 Nahäse 1592 (etiopisk kalender) som tilsvarer 30. august 1600.  i Aksum, Etiopia, død 1692) var en etiopisk filosof som helt uavhengig av de europeiske opplysningsfilosofene argumenterte for at de ulike verdensreligionene umulig alle kan ha rett, og som på selvstendig basis kom fram til at rasjonalitet og fornuft var veien å gå framfor bokstavtro tolkning av hellige skrifter. 

 Liv og virke 
Yacob var religionslærer i Aksumregionen da en portugisisk jesuitt i 1620-årene overtalte kong Susenyos av Aksum til å konvertere til katolisismen. Etter at den katolske lære ble Etiopias offisielle religion, kom snart de sedvanlige forfølgelsene av annerledes troende i gang. Yacobs avvik var at han unngikk å velge side, og etter å ha blitt forrådt gikk han i skjul i det indre av Etiopia. Her fikk han god tid til å tenke over stridighetene mellom ulike trosretninger.

Kong Susenyos ble i 1632 etterfulgt av sønnen Fasiladas, som raskt gjeninnførte ortodoks tro og gjorde slutt på den sekteriske uroen. Zera Yacob kom ut fra isolasjonen og reiste til Gondar-området der han skrev for lokalbefolkningen og underviste barn. Eleven Walda Heywat oppmuntret Yacob til å skrive en kort selvbiografi/filosofisk avhandling som fikk navnet Hatäta (1667). Etter at Yacob døde, skrev Heywat en mer praktisk orientert Hatäta. Tittelen betyr omtrent «undersøkelse».

 Filosofi 
I Hatäta irettesetter Yacob sine samtidige for ukritisk å akseptere autoritetenes påstander, og anbefaler en selvstendig undersøkelse basert på rasjonalitet og fornuft. Foregangsmennene for den europeiske opplysningstida levde på samme tid som Yakob, eksempelvis René Descartes og John Locke, men der disse avviste ateismen, var Yacob talsmann for en mer agnostisk, verdslig og undersøkende metode som åpnet for ateisme. Han kritiserer kristendom, islam, judaisme og indiske religioner, og argumenterer for at det ikke er mulig at alle religionene kan ha rett. Yacob ønsket en opplyst debatt rundt religionens subjektivitet; han hadde tro på at det finnes en form for skaperkraft og diskuterer Guds mulige eksistens mer fordomsfritt enn Descartes.

Zera Yacob og Walda Heywats avhandlinger kan være de eneste filosofiske arbeidene skrevet sør for Shahara før kolonitida. Tankegodset deres er en selvstendig utforming av opplysningsfilosofiens ideer, men de fikk ingen etterfølgere: Zera Yacobs arbeid markerer starten på en etiopisk filosofi, mens disippelen Walda Heywat markerer slutten.

 Bibliografi 
 Zera-Yaqob og Welde-Hiywet: Filosofiske tanker av to etiopiske filosofer fra 1600-tallet, (Hateta 1 og 2), Vidarforlaget 2016. Oversatt av Reidulf Molvær. ISBN 9788279903666. Se omtale ved Dag Herbjørnsrud: Zera Yacob: Rasjonalitetsfilosofi fra Etiopia, SGOKI, 17. februar 2017. 

 Referanser 

 Kilder 
 Brendan Ritchie: Ehiopian Philosophy: A Brief Introduction with Bibliography. (En kortere versjon her)
 Brendan Ritchie: Ethiopian Philosophy. En blogg med Zera Yacobs avhandling og kommentarer til denne.
 Dag Herbjørnsrud, red. Sam Dresser: The African Enlightenment,  AEON, 13. desember 2017.

 Eksterne lenker 
 Etiopisk filosofi, salongen.no  25. januar 2017. Utdrag av  Reidulf Molværs oversettelse av Hateta 1 og 2.
 Zelalem Kibret: A Brief Guide to the Hatetas, blogg med linker til ulike oversettelser., inkl. Claude Sumners.

Kategori:Etiopiere
Kategori:Etiopiske filosofer
Kategori:Deistiske filosofer
Kategori:Personer fra Central Zone i Tigray