Vitenskapsåret 1995

Hendelser
Astronomi og romfart
24. januar – Den svenske forskningssatellitten Astrid skytes ut fra en rakettbase i Plesetsk i Russland.
Februar: Project Phoenix begynner leter etter utenomjordisk transmisjoner ved bruk av Parkes radioteleskop i New South Wales, Australia, det største teleskopet på den sørlig halvkule. 
22. mars – Kosmonauten Valeri Polyakov lander på jorden etter å ha tilbrakt mer tid enn noen annen i rommet, 438 dager.
15. april – Det inntreffer en partiell måneformørkelse.Så funkar universum, James Muirden
6. oktober: 51 Pegasi b: Michel Mayor og Didier Queloz ved Université de Genève ved Observatoire de Haute-Provence offentliggjør i Nature den første definitive påvisning av en eksoplanet i bane rundt en ordinær hovedseriestjerne (51 Pegasi). 
25. oktober – En total solformørkelse er synlig fra jorden i Sør-Asia og Stillehavet.
 "Big Ear" ("store øre") ved Ohio State University Radio Observatory avslutter sitt fulltids radioundersøkelse (SETI), etter å ha vært i kontinuerlig drift i 22 år fra begynnelsen i 1973. 
Asteroide 6349 blir oppdaget av Masahiro Koishikawa.

Biologi 
 Genomet Haemophilus influenzae er det første genomet til  en fri levende organisme som blir sekvensert. 
Informatikk 
 23. mai – Programmeringsspråket Java blir offentlig kjent. 
Medisin 
 20. januar – Medarbeidere ved National Institutes of Health offentliggjør vellykkede kliniske tester av forbyggende behandling av sickelcelleanemi.
Meteorologi

Nevrologisk vitenskap 
 RELN-genet og reelinproteinet blir oppdaget av Gabriella D'Arcangelo og hennes kollegaer, noe som løser mysteriet bak dannelsen av " inverterte lag i hjernebarken" i hjernen på reeler (mutante mus), og fører til en stor mengde forskning på hvilken rolle reelin har i den nevrologiske utviklingen. 
Psykologi
Elizabeth Loftus beskriver 'Lost in the mall technique' om konfabulasjon. 

Prisvinner
Bigsbymedaljen: Andrew Benjamin Smith
Copleymedaljen: Frank Fenner
Davymedaljen: Malcolm Green
De Morgan-medaljen: Walter Kurt Hayman
Göran Gustafssonpriset:
Molekylær biologi: Bernt-Eric Uhlin
Fysikk: Pär Omling
Kjemi: Gunnar von Heijne
Matematikk: Bo Berndtsson
Medisin: Björn Dahlbäck
Nobelprisen:
Fysikk: Martin L. Perl och Frederick Reines
Kjemi: Paul J Crutzen, Mario J Molina og F Sherwood Rowland
Fysiologi/Medisin: Edward B Lewis, Christiane Nüsslein-Volhard og Eric F Wieschaus
Polhemsprisen: Håkan Lans
Steeleprisen: Edward Nelson, Jean-Pierre Serre og John Tate
Turingprisen: Manuel Blum
Wollastonmedaljen: George Patrick Leonard Walker

Fødsler

Dødsfall

|-
|Januar
|30. || Gerald Durrell ||  || zoolog, forfatter og miljøverner ||align=center|70 ||align=center|1925 || 

|rowspan=1|April 
|2. || Hannes Alfvén ||  || fysiker; tildelt nobelprisen i fysikk i 1970 ||align=center|86 ||align=center|1908 || 
|-
|Juni
|23. || Jonas Salk ||  || medisinsk forsker, opphavsmannen tilden første poliovaksinen||align=center|80 ||align=center| 1914 || 
|}

 Bildegalleri 

 Referanser 

 Eksterne lenker