Schantung-Bahn

Schantung-Bahn (tysk for Shandongbanen) er en opprinnelig tyskbygd og -drevet jernbanestrekning i Kina. Den gir forbindelse mellom Qingdao og Jinan i provinsen Shandong i Kina, en strekning på ca 400 km . 

Banen ble bygd mellom 1899 og 1904 av Schantung-Eisenbahn-Gesellschaft, en sammenslutning av forskjellige tyske banker, redere og gruveselskaper. Målet var ikke bare lokalt/regionalt, men å kunne transportere gods som kull og jernmalm på skinner hele veien fra Shandong og til Det tyske rike.Mechthild Leutner (utg.): „Musterkolonie Kiautschou“. Die Expansion des Deutschen Reiches in China. Deutsch-chinesische Beziehungen 1897–1914. Eine Quellensammlung. Akademie Verlag, Berlin 1997 Fra Jinan knyttet jernbanen an til det øvrige kinesiske jernbanenett og dermed også til den transsibirske jernbane. Det tok fra tolv til fjorten dager å reise fra Berlin til Qingdao.

Byggingen av jernbanestrekningen støtte på sterk motstand fra deler av den kinesiske befolkning. Byggeprosessen ble derfor ytterligere fremskyndet, og det ble tatt enda mindre hensyn til å få klarlagt lokale jordeiendomsforhold og andre forhold av betydning for lokalbefolkningen. Selskapet betalte heller ikke punktlig for seg, og gav en lavere pris for grunnen enn det som var markedets gjennomsnittspris.Mechthild Leutner (utg.): Beiträge zu den deutsch-chinesischen Beziehungen. München 1986, s. 122 For å bryte motstanden satte guvernøren av Kiautschou, Paul Jaeschke (1851–1901), inn militære styrker flere steder, blant annet i Gaomi.«Deutsche Truppeneinsätze in Shandong nach dem Abschluß des ‹Jiao'ao-Pachtvertrages›», i: Kuo Heng-Yü; Mechthild Leutner (utg.): Deutschland und China. Beiträge des Zweiten Internationalen Symposiums zur Geschichte der deutsch-chinesischen Beziehungen Berlin 1991. K.G. Saur Verlag, München 1994, s. 322 Stadige stridigheter og utbruddet av bokseropprøret i 1900 førte det året til mange ødeleggelser av jernbane- og telegraflinjer, noe som utløste ytterligere militæraksjoner. Til slutt ble motstanden underkuet, men det krevde både permanente deployeringer av soldater og systematisk ødeleggelse av landsbyer.

Strekningen ble tatt i bruk i 1904.  

Den samme strekningen og i store stykker samme traseen er etter moderniseringer blitt til Jiaojibanen. 

 Referanser 

 Litteratur 
 Klaus Mühlhahn: Herrschaft und Widerstand in der 'Musterkolonie' Kiautschou. Oldenbourg 2000, ISBN 978-3486564655
 Mechthild Leutner (utg.): „Musterkolonie Kiautschou“. Die Expansion des Deutschen Reiches in China. Deutsch-chinesische Beziehungen 1897–1914. Eine Quellensammlung. Akademie Verlag, Berlin 1997
 Kuo Heng-Yü; Mechthild Leutner (utg.): Deutschland und China. Beiträge des Zweiten Internationalen Symposiums zur Geschichte der deutsch-chinesischen Beziehungen Berlin 1991. K.G. Saur Verlag, München 1994, ISBN 3-597-10617-X
 Helmut Schroeter; Roel Ramaer: Die Eisenbahnen in den einst deutschen Schutzgebieten Ostafrika, Südwestafrika, Kamerun, Togo und die Schantung-Eisenbahn. Röhr-Verlag, Krefeld 1993, ISBN 3884901842
 Kuo Heng-Yü; Mechthild Leutner (utg.): Beiträge zu den deutsch-chinesischen Beziehungen. K.G. Saur Verlag, München 1986, ISBN 3-597-10599-8
 Paul Dost: Deutsch-China und die Shantung-Bahn. Krefeld 1981
 Vera Schmidt: Die deutsche Eisenbahnpolitik in Shantung, 1897-1914. Ein Beitrag zur Geschichte des deutschen Imperialismus in China. Harrassowitz, Wiesbaden 1976, ISBN 3-447-01744-9

 Eksterne lenker 
 Die Entstehung der „Musterkolonie“ Kiauschou, Bundesarchiv
 Deutsches Historisches Museum: Deutsche Vorposten im Hinterland. Die infrastrukturelle Durchdringung der Provinz Schantung

Kategori:Kolonihistorie
Kategori:Qing-dynastiets historie
Kategori:Jernbanestrekninger i Folkerepublikken Kina
Kategori:Shandongs historie
Kategori:Qingdao
Kategori:Jinan
Kategori:Jernbanestrekninger åpnet i 1904
Kategori:1904 i Kina