Magnificat

Magnificat anima mea Dominum («Min sjel opphøyer Herren») er begynnelsen på den latinske teksten av Marias lovsang, som hun bryter ut i etter at hennes slektning Elisabet velsigner henne. Magnificat er en av Lukasevangeliets () tre bibelske salmer.

Opp gjennom musikkhistorien har en lang rekke komponister satt tone til Marias lovsang.

 Tekst 
 Vulgata (latin)Denne teksten anvendes i vestlig liturgi og gav Magnificat det navnet som er vanlig i Vesten.  Luther  Norsk Magnificat anima mea Dominum,

et exsultavit spiritus meus in Deo salutari meo.

Quia respexit humilitatem ancillae suae.
Ecce enim ex hoc beatam me dicent omnes generationes.

Quia fecit mihi magna,
qui potens est, et sanctum nomen eius.

Et misericordia eius
a progenie in progenies timentibus eum.

Fecit potentiam in brachio suo,
dispersit superbos mente cordis sui.

Deposuit potentes de sede
et exaltavit humiles.

Esurientes implevit bonis et divites
dimisit inanes.

Suscepit Israel puerum suum,
recordatus misericordiae suae.

Sicut locutus est ad patres nostros,
Abraham et semini eius in saecula.Meine Seele erhebt den Herrn,

und mein Geist freuet sich Gottes, meines Heilands.

Denn er hat die Niedrigkeit seiner Magd angesehen.
Siehe, von nun an werden mich selig preisen alle Kindeskinder.

Denn er hat große Dinge an mir getan,
der da mächtig ist und des Name heilig ist.

Und seine Barmherzigkeit währet immer
für und für bei denen, die ihn fürchten.

Er übet Gewalt mit seinem Arm
und zerstreut, die hoffärtig sind in ihres Herzens Sinn.

Er stößt die Gewaltigen vom Stuhl
und erhebt die Niedrigen.

Die Hungrigen füllt er mit Gütern
und lässt die Reichen leer.

Er denkt der Barmherzigkeit
und hilft seinem Diener Israel auf,

wie er geredet hat unsern Vätern,
Abraham und seinem Samen ewiglich.Min sjel opphøyer Herren,

og min ånd fryder seg i Gud, min frelser.

For han har sett til sin tjenestekvinne i hennes fattigdom.
Og se, fra nå av skal alle slekter prise meg salig,

for store ting har han gjort mot meg,
han, den mektige; hellig er hans navn.

Fra slekt til slekt varer hans miskunn
for dem som frykter ham.

Han gjorde storverk med sin sterke arm;
han spredte dem som bar hovmodstanker i sitt hjerte.

Han støtte herskere ned fra tronen
og løftet opp de lave.

Han mettet de sultne med gode gaver,
men sendte de rike tomhendte fra seg.

Han tok seg av Israel, sin tjener,
og husket på sin miskunn

slik han lovet våre fedre,
Abraham og hans ætt, til evig tid.

 Musikalsk fortolkning 
 Vokalverk 
Det tidligste flerstemmige fragmentet stammer fra midten av 1300-tallet. Deretter ble det skrevet mange kjente verk med denne tittelen. Eksempler er

 Nicolas Gombert (åtte tonesettinger)
 John Dunstable
 Johannes Galliculus
 Thomas Tallis
 Orlando di Lasso (1567)
 Giovanni Pierluigi da Palestrina (35 tonesettinger, tre- til seksstemmig)
 Antoine Boësset
 Michael Praetorius
 Samuel Scheidt (1622)
 Heinrich Schütz (Deutsches Magnificat SWV 494, «Schwanengesang»)
 Claudio Monteverdi
 Francesco Cavalli (åttestemmig)
 Francesco Foggia Magnificat for 5 stemmer og b.c. og en Magnificat concertata con instromenti di 6 tono for ni-stemmig kor og instrumenter
 Dietrich Buxtehude (BuxWV Anh. 1)
 Marc-Antoine Charpentier
 Henry Purcell
 Jan Dismas Zelenka (a-moll, ZWV 106;C-dur, ZWV 107; D-dur, ZWV 108)
 Johann Sebastian Bach: Magnificat (Meine Seel erhebt den Herren, BWV 10)
 Antonio Vivaldi (fire tonesettinger)
 Francesco Durante
 Johann Kuhnau
 Georg Philipp Telemann (C-dur, TWV 9:17, Deutsches Magnificat G-dur, TWV 9:18)
 Gottfried August Homilius (fire komposisjoner)
 Carl Philipp Emanuel Bach (D-dur, 1749)
 Wolfgang Amadeus Mozart (tre tonesettinger, alle bestanddel av vespere)
 Antonio Salieri (tre tonesettinger)
 Baldassare Galuppi (G-dur, 1778)
 Nikolaus Betscher (D-dur)
 Franz Schubert (C-dur, D 486)
 Felix Mendelssohn Bartholdy (op. 65, 1822)
 Anton Bruckner (B-dur, 1852)
 Charles Gounod (Engelsk Magnificat i D-dur, 1872)
 Pjotr Tsjajkovskij (1881/1882)
 Heinrich Kaminski for sopran, bratsj, lite kor og orkester (1925)
 Ralph Vaughan Williams (1925)
 Herbert Howells
 Hugo Distler (1933)
 Goffredo Petrassi (1939/1940)
 Vincent Persichetti Magnificat og Nunc Dimittis opus 8 for blandakor og klaver (1940)
 Hermann Schroeder (1951) Magnificat op. 31 for blandakor og blåsere eller orgel
 Gaston Litaize Magnificat for seks stemmer, menighet og orgel (1967)
 Hans-Ola Ericsson Magnificat op. 6 (1974)
 Krzysztof Penderecki (1974)
 Heinrich Poos (1979)
 Paul Huber Magnificat (1979/1980)
 Klaus Miehling Magnificat for soli, kor og barokkorkester op. 2 (1981)
 Wilhelm Keller Magnificat (1985)
 Arvo Pärt (1989)
 John Rutter (1990)
 Carlo Pedini Magnificat (1997, i to versjoner)
 Knut Nystedt Magnificat for a New Millennium, 2000
 Henning Sommerro (2000)
 Steve Dobrogosz (2003)
 Michael Denhoff Magnificat op. 98 (2004/05) for blandakor med to solokvartetter, saksofonkvartett, fire slagverk og orgel
 Christoph Schönherr Magnificat – The Groovy Version of OX (2006)
 Christoph Andreas Schäfer Magnificat – for 4-6 stemmig kor, barnestemmer, fem solister og kammerorkester (2008)
 Manfred Trojahn: Magnificat (2010) for 2 sopraner og orkester
 Kim André Arnesen: Magnificat (2010) for SATB eller SSAA kor, solo sopran, strykeorkester, piano og orgel

 Orgelmusikk 
I tillegg til tonesettinger av Magnificat-teksten kan nevnes en rekke komposisjoner for orgel, først og fremst fra 1500- og 1600-tallet, for eksempel Heinrich Scheidemann, Girolamo Frescobaldi, Johann Kaspar Kerll, Claude Balbastre, Jean-François Dandrieu, Nicolas Antoine Le Bègue, Jacques Boyvin, Michel Corrette, Jean-Adam Guilain og Johann Erasmus Kindermann.

 Litteratur 


 Referanser 

Kategori:Det nye testamente
Kategori:Kirkemusikk
Kategori:Bibelske salmer
Kategori:Katolske bønner
Kategori:Latinske ord og uttrykk
Kategori:Latinske ord og uttrykk fra Vulgata
Kategori:Jomfru Maria