Hatefull ytring

Hatefull ytring eller diskriminerende ytring er i generell forstand enhver ytring eller annen kommunikasjonsform som nedverdiger en person eller en gruppe på grunnlag av hudfarge eller nasjonale eller etniske opprinnelse, religion eller livssyn, eller homofile legning, seksuelle orientering, kjønnsidentitet eller kjønnsuttrykk, eller nedsatte funksjonsevne.

Etter norsk rett er en diskriminerende eller hatefull ytring det å true eller forhåne noen, eller fremme hat, forfølgelse eller forakt overfor noen på grunn av deres hudfarge eller nasjonale eller etniske opprinnelse, religion eller livssyn, eller homofile legning, seksuelle orientering, kjønnsidentitet eller kjønnsuttrykk, eller nedsatte funksjonsevne. For at ytringen skal være straffbar, så må den være offentlig fremsatt eller i nærver av en som rammes av ytringen.   

I noen land kan et offer for hatefull ytring søke oppreisning i henhold til privatrett, strafferett, eller begge deler.   

Det er en internasjonal enighet om at hatefulle ytringer må være forbudt ved lov, og at slike forbud overstyrer eller er irrelevante for garantier for ytringsfriheten. USA er kanskje unik blant den industrialiserte verden, hvor hatefull ytring er forenlig med ytringsfriheten, etter lov.

 Rettspraksis 
En dom fra 2019, som endte i frifinnelse opp mot hatefull ytring, viser at en må være minst en person tilstede som ikke rammes av ytringen. Saken omhandlet to homofile som fant lapper, med hatefulle ytringer, ved inngangs døren.  Fordi en ikke hadde en tredje upartisk person (som også kunne ha hatt samme lekning) som leste lappen, så var ikke kravet om "andres nærver" oppfylt.  

I praksis så er en hatefull ytring straffbar, hvis den gir "[...] grov nedvurdering av en gruppes menneskeverd eller utsagn som oppfordrer eller gir sin tilslutning til integritetskrenkelser". Årsaken til dette er at slike ytringer er egnet til å skape ringeakt (motvilje, apati), forfølgelse eller hat.  

En dom fra 2023, hvor en imam kom med en grovt nedvurderende offentlig påstand mot jøder, viser at påvirkningskraft anses som en skjerpende omstendighet. Viktige her er ikke hvorvidt en har en maktposisjon, men at en har en påvirkningskraft mot dem en prøver å påvirke. Det kom også frem at spredningpotensiale er å anse som en skjerpende omstendighet; en ser ikke bare på hvor mange som har blitt påvirket av ytringen, en ser også på hvor mange som kunne ha blitt påvirket av ytringen.   

Hatefull ytrings dom fra 2020 får frem at kontekst, i form av aktivitet som medfører allmennpreventiv hensyn (nødvendig for å hindre at andre gjør det samme), har noe å si for hvorvidt ytringen er egnet til å fremme hat, forfølgelse eller ringakt. I denne dommen var det snakk om en person i en matkø, hvor en fikk grovt nedvurderende ytringer tilknyttet etnisitet (at en kommer fra Afrika)   

 Likhet for loven 
Grunnloven § 98 sier at alle er like for loven. Det betyr at "lovgiver ikke vil ha adgang til å gi privilegier til enkelte personer eller grupper i samfunnet" Dette betyr at en har krav på en likeverdig dom,sett opp mot tidligere dommer, uavhengig av hvilke gruppe en kommer fra; en ikke kan ta hensyn om hvorvidt en snakker om hudfarge, nasjonal eller etnisk opprinnelse, religion eller livssyn, seksuell orientering, kjønnsidentitet eller kjønnsutrykk, eller nedsatt funksjonsevne, når en skal avgi en dom.

"§ 98.

Alle er like for lova.

Ikkje noko menneske må utsetjast for usakleg eller mishøveleg forskjellsbehandling.

"

 Referanser 

 Litteratur  
 Olav Østrem Hatefulle ytringer - Lov og rett i krenkingens tid Cappelen Damm  2021

Kategori:Hat
Kategori:Sensur