Stabells gate (Hønefoss)

Stabells gate (1–17, 2–14) er en bygate som går fra Søndre torv i Hønefoss og opp en bakke, til et område som i tidligere tider var kjent som Ullitzhaugen, der den ender ved Stabells gate 14 og går over i Soknedalsveien, som fører opp forbi Hønefoss stasjon og møter Arnemannsveien ved de gamle lokalene til Ringerikes Meieri. 

Stabells gate, som preges av forretningsbygg i jugendstil, er blant de eldste bygatene i Hønefoss. Den opprinnelige trehusbebyggelsen er for en stor del blitt byttet ut med murbygninger, i flere tilfeller etter branner. Fra 1904 innførte myndighetene obligatorisk murtvang i alle norske byer.

Før Søndre torv og nedre del av Stabells gate ble omgjort til gågate var det stor trafikk der, men biltrafikken mot Soknedalen ble for en stor del deretter dirigert via Kongens gate og Arnemannsveien. Flattums gate løper imidlertid i vinkel mellom nedre del av Stabells gate og St. Olavs gate/Norderhovsgata og gjør det meste av gaten fortsatt farbar for motorisert ferdsel.

 Gatehistorien 
miniatyr|venstre|Eidsvollmannen general Frederik Wilhelm Bruenech Stabell (1763–1836)
Stabells gate er den opprinnelige hovedgaten på sørsiden av byen, men akkurat når den fikk navnet sitt vites ikke. Her voks det imidlertid fram vertshus og handelshus fra midt på 1700-tallet og framover, selv om det først var etter at Hønefoss kirke sto ferdig i 1862 og Randsfjordbanen med Hønefoss stasjon åpnet den 13. oktober 1868 at utviklingen på sørsiden av Hønefoss virkelig skjøt fart.

Stabells gate er oppkalt etter general og eidsvollmann Frederik Wilhelm Bruenech Stabell (1763–1836), sønn av holtsförster (skogoppsynsmann) for Ringerike og Hallingdal Lars Bastian Stabell (1726–1793) og kona Lucie Marie født Bruenech (1732–1792). Lars Bastian Stabell kom egentlig fra Kongsberg, hvor han også var født og voks opp. Hun var fra Nedre Stjørdal i Trøndelag. Familien flyttet til Hygengården i Stabells gate 4 fra Hole omkring 1771. Sønnen Frederik Wilhelm var da omkring var 8 år gammel. Bare seks år senere, den 16. juli 1777 mens han fortsatt bare var 14 år gammel, blir Frederik Wilhelm ansatt som musketer ved Søndenfjeldske infanteriregiment på Frederikshald. Den opprinnelige Hygengården sto til omkring 1930, da den ble flyttet litt lenger oppover i gaten. Det ble oppført et nytt bygg i murverk på deler av tomta der Hygengården opprinnelig sto.

mini|«Jernbanehotellet» med hagen, Stabells gate. Omdøp til «Grand Hotel» like etter 1920. Den revne «kommunegården» skimtes såvidt bakenfor hotellet.
Grand Hotell ligger i Stabells gate 8. Det het tidligere «Jernbanehotellet» og hadde en flott hage der bygningsmassen i Stabells gate 6 står i dag. På motsatt side av gaten for hotellet lå Amundrudgården (Stabells gate 7), også kalt «kommunegården». Denne bygården ble revet da nye Stabells gate 7–9 skulle bygges. Amundrudgården ble reist av gjestgiver Elling Amundrud omkring 1860, og den skal ha vært den første murverksgården i Hønefoss sentrum. Tilnavnet «kommunegården» fikk den fordi Hønefoss kommune hadde tilhold der i noen år. Gården inneholdt i sin tid (fra 1893) også et vinutsalg, Hønefoss samlag (stiftet 1. januar 1884), som kan hevdes å være en av forløperne til Vinmonopolet. Her holdt, ifølge kjøpmann og lokalhistoriker Arild Gunnerød (1929–2007), «byens mest lukrative forretning til huse». Og «butikkens firmamerke er en gyllen ring med en «V» i midten».

I nordenden av Stabells gate (tilsvarende dagens nummer 15 og 17) lå Alme & Brodahl, en sportsbutikk og (i en periode) produsent av langrennsski (senere også sportstøy) som ble etablert av Ivar Alme (1904–1982) og Sverre Brodahl (1909–1998) på midten av 1930-tallet. Begge var tidligere habile skiløpere, og spesielt Brodahl var merittert. Brodahl jobbet også en tid på Splitkeinfabrikken i Hønefoss, forut for etableringen av Alme & Brodahl. Den norske skiløperen Hallgeir Brenden vant olympisk gullmedalje med ski (av typen splitkein) fra Alme & Brodahl, både under de olympiske vinterlekene i Oslo i 1952 og i Cortina d'Ampezzo i 1956. Bygningsmassen (trebygning) brant ned til grunnen i 2001 og har siden blitt erstattet av et større nybygg.

 Bildegalleri 
 Ulike nummer 
Stabells gate 1 «Engelstadgården» ligger et lite stykke opp i gaten, ved krysset Stabells gate – Flattums gate, siden Søndre torv 4 og 4b «Wexhalgården» har en ganske lang fasade mot nedre del av Stabells gate. Stabells gate 1b har imidlertid sin tilkomst via «Møllegården» i Fossveien 3. Stabells gate 7 var synonym med den gamle «kommunegården» på toppen av bakken, som ble revet for å gjøre plass til nye Stabells gate 9, som også omfatter den tidligere parkeringsplassen som lå på toppen av bakken, vis-à-vis nummer 7.

 Like nummer 
Stabells gate 4 består som to bygninger, men har ikke delt (a/b) adresse. Det sørlige bygget er i mur over fire etasjer og ble oppført cirka 1930. Den nordlige bygget er i tømmer over to etasjer og ble opprinnelig oppført i cirka 1770. Tømmerbygget kalles «Hygengården» og lå opprinnelig litt nærmere Stabells gate 2, men ble flyttet litt lenger opp i gaten for å gjøre plass til nybygget i mur.

 Referanser 
Arkivverket (2021) Stabell, Fredrik Wilhelm Bruenech (Eidsvollsmann). Eidsvollsmennenes etterkommere. Arkivverket.no. Besøkt 2021-10-01
Postens adressesøk

Paule, Torbjørn (2012) Alkoholpolitikk i gamle dager . Heftet Ringerike, s. 13–19.

 Kilder 

 Hønefoss Jugendgårdene (K42) – Kulturminnesøk, Riksantikvaren
 Christensen, Anne Gro (2014) Bak gatene ligger historien. Ringerikes Blad, 21. juni 2014.
 Gylseth, Christopher Hals og Norheim, Olav (2009) Søndre torg i Hønefoss. Ringerike Historielag. ISBN 978-82-93113-08-9
 Gunnerød, Arild (2000) Vi vandrer videre i gamle Hønefoss! Ringerikes Blad, 18. november 2000.

 Eksterne lenker 


Kategori:Gater i Hønefoss