Debatt om 11. september-konspirasjonsteorier i Norge i 2006

Debatten i 2006 i Norge om terrorangrepene den 11. september 2001 tok utgangspunkt i artikler publisert i Le Monde diplomatique, uttalelser fra de norske imamene Zulqarnain Sakandar Madni og Hafiz Mehboob-ur-Rehman samt flere artikler skrevet av sosialantropologen Emil André Røyrvik. Felles for uttalelsene og artiklene er at de trekker i tvil at islamistiske terrorgrupper alene gjennomførte angrepene og utelukker ikke at amerikanske myndigheter kan ha vært involvert.  De hevder at  sannheten om terrorangrepene tildekkes av mektige krefter i USA og andre land som ikke ønsker en ny gjennomgang av hendelsene. Debattene og diskusjonene gikk primært gjennom tre faser.

Debattens første fase

Den første fasen ble innledet med artikler i Le Monde diplomatique i juli skrevet av journalistene Kim BredesenBredesen, Kim: «11. September – en innsidejobb?», Le Monde diplomatique, publisert 3. juli 2006, sist avlest 18. mai 2011.Bredesen, Kim: «Norske medier», Le Monde diplomatique, publisert 3. juli 2006, sist avlest 18. mai 2011. og Anne GriegGrieg, Anne: «Eksplosjonene som felte bygningene», Le Monde diplomatique, publisert 3. juli 2006. som introduserte for et norsk publikum flere innfallsvinkler til hvordan terrorangrepene den 11. september 2001 kunne ha vært utført av Bush-administrasjonen. 
Artiklene ble kort tid etter drøftet i radioprogrammet Kulturbeitet i NRK P2 6. juli hvor blant andre professor ved PRIO i Oslo, Ola Tunander, uttalte at alternative teorier som stilte spørsmål var verd å undersøke seriøst.Debatt om 11.september og konspirasjonsteorier på Kulturbeitet, NRK P2, 6. juli 2006 En deskriptiv artikkel, med innslag av Jan Otto Johansen som avviste kategorisk enhver konspirasjonstenkning om 11. september, ble publisert i Aftenposten dagen etter, 7. juliSolberg, Kristin: «11/9-teoriene florerer», Aftenposten, publisert 7. juli 2006, sist avlest 18. mai 2011.
Jahn Otto Johansen uttalte til Aftenposten at Bush-administrasjonen har løyet så mye om Afghanistan og spesielt om årsakene til Irak , og at disse faktorene har gitt grobunn for konspirasjonsteorier. Johansen hevdet at alle konspirasjonsteoriene om 11. september «er rent tøv og sprøyt».

Noen dager senere, den 15. juli, valgte kronikkjournalist og forfatter Pernille Rygg å offentlig gå ut og støtte en ny granskning av terrorangrepene i artikkelen «Det tredje tårnet».Rygg, Pernille: «Det tredje tårnet», Dagbladet, publisert 15. juli 2006, sist avlest 18. mai 2011. I dagene som fulgte valgte imidlertid Halvor Elvik i DagbladetElvik, Halvor: «Klart som blekk», Dagbladet, publisert 17. juli 2006, sist avlest 18. mai 2011. og Øyvind Strømmen på Depesjer.no å ta avstand fra de samme teoriene.Strømmen, Øyvind: «Høyeksplosivt bedrag» , depesjer.no, publisert 22. juli 2006, sist avlest 18. mai 2011. I det påfølgende augustnummeret i Le Monde diplomatique ble det publisert en oppfølgerartikkel av Kim Bredesen hvor det ble stilt spørsmål om FBI hadde forhåndskunnskap om terrorangrepene.Bredesem, Kim: «Ble FBI hindret i etterforskningen?», Le Monde diplomatique, publisert 2. august 2006, sist avlest 18. mai 2011. Det var i ukene som fulgte få direkte responser på denne artikkelen i norsk presse, men det ble likevel publisert i Dagbladet to artiklerOmdahl, Jan: «Den store sammen-svergelsen», Dagbladet, publisert 4. august 2006, sist avlest 18. mai 2011.Omdahl, Jan: «- Dette er vårt Kennedy-drap», Dagbladet, publisert 3. august 2006, sist avlest 18. mai 2011. og en reportasjeBerg, Alf Roar, m. fl.: «Krigen om sannheten», Dagbladet, publisert 19. august 2006, sist avlest 18. mai 2011. om dokumentarfilmen Loose Change og hva som ble betegnet som konspirasjonsteorier om terrorangrepene den 11. september. Også Aftenposten fortsatte å utforske det samme emnet i en artikkel om en universitetslektor i USA som ble truet med avskjedigelse fordi han trodde 11. september var en innsidejobb, og ikke utført av islamske terrorister.Akademisk oppgjør. Upopulære meninger. Politikere i Wisconsin krever en universitetslærer fjernet fordi han hevder at USAs regjering sto bak terrorangrepene 11. september 2001   

Debattens andre fase

September måned innledet på mange måter andre og tredje fase i debatten rundt 11. september. Andre fase var rettet mot hvorvidt det i muslimske miljøer i Norge var en utbredt oppfatning at det ikke var muslimske terrorister som stod bak terrorangrepene. Tredje fase var preget av sterke meningsforskjeller mellom stipendiat ved NTNU, Emil André Røyrvik og hans motstandere.

I forkant av disse meningsutvekslingene, utga Le Monde Diplomatique en serie artikler om 11. september. De var skrevet henholdsvis av redaktør Truls Lie,Lie, Truls: «United 93 – «Let’s Roll!»», Le Monde diplomatique, publisert 3. september 2006, sist avlest 18. mai 2011. Eliás DavidssonDavidsson, Eliás: «Is terrorism a real threat?» (på engelsk), Le Monde diplomatique, publisert 6. september 2006, sist avlest 18. mai 2011. og artikler av Kim Bredesen som omfattet en faktaduell mellom Steven E. Jones og James Quintiere,Bredesen, Kim: «Fakta mot Fakta/Teori mot Teori», Le Monde diplomatique, publisert 3. september 2006, sist avlest 18. mai 2011. en artikkel om MIHOP-teorier og Webster TarpleyBredesen, Kim: «Muldvarper og nyttige idioter», Le Monde diplomatique, publisert 3. september 2006, sist avlest 18. mai 2011. samt et intervju med Daniele Ganser fra Sveits om terrorangrepene 11. september og Operasjon Gladio.Bredesen, Kim: «Terrorisme under falskt flagg», Le Monde diplomatique, publisert 3. september 2006, sist avlest 18. mai 2011.

Omtrent samtidig med artiklene i Le Monde Diplomatique ble det publisert et essay av Emil André Røyrvik i Samtiden kalt «Et globalt bedrag? 11. september i kritisk lys», hvor artikkelforfatteren tok avstand fra den offentlig kjente versjonen om terrorangrepene den 11. september, og hvor han tok til ordet for at det var mulig at WTC-tårnene falt som et resultat av eksplosiver og at identiteten til flykaprerne ikke var kjentRøyrvik, Emil A.: «Et globalt bedrag? 11. september i kritisk lys» , Samtiden, nr. 3, 2006, sist avlest 18. mai 2011. 

Eventuelle ubesvarte spørsmål rundt 11. september kom for alvor i søkelyset til norsk presse da imamene Zulqarnain Sakandar Madni og Hafiz Mehboob-ur-Rehman ved Islamic Cultural Centre i Oslo uttalte at de ikke nødvendigvis trodde det var islamske terrorister som stod bak terrorangrepene. Dette uttalte de i en dokumentarfilm produsert av NRK Brennpunkt.Austad, Tove: «– New York terror ikke styrt av Bin Laden», Nrk.no, publisert 5. september 2006, sist avlest 18. mai 2011 I kjølvannet av disse uttalelsene ble det også utgitt en serie med artikler i Aftenposten som gransket om hvorvidt imamenes holdninger også var utbredt i øvrige muslimske miljøer i Norge.– Muslimer ikke bak 11. sept. – Jeg tror ikke at muslimer har ressurser eller egenskaper til å utføre angrepene 11. september 2001, sier imam Hafiz Mehboob-ur-Rehman. Flere norske imamer støtter ham   Guhnfeldt, Cato & Stokke, Olga: «Imamene får støtte», Aftenposten, publisert 14. september 2006, sist avlest 18. mai 2011.Jakobsen, Elisabeth: «Flere imamer tviler», NRK Nyheter, publisert 14. september 2006, sist avlest 18. mai 2011.
Imamene mottok ellers sterk kritikk for sine synspunkter. Både den amerikanske ambassaden i Norge,«Zulqarnain Sakandar Madni's comments to the press regarding 09/11» (på engelsk), United States Embassy, Norway, publisert 13. september 2006, arkivert fra originalen 18. mai 2011.USA reagerer på Imam.Amerikanerne beskylder åndelig leder for å forsvare terrorisme    ansvarlig redaktør i Aftenposten, Hans Erik Matre,Matre, Hans E. «En imam på ville veier», Aftenposten, publisert 14. september 2006, arkivert fra originalen 18. mai 2011. forskerne Laila Bokhari og Brynjar Lie,- Al-Qaida sto bak. integreringsminister Bjarne Håkon HanssenTar avstand fra imanene.Statsråd Bjarne Håkon Hanssen reagerer sterkt på at imamer i Oslo ikke tror at muslimer sto bak terroren i USA 11. september 2001«Regjeringen ut mot imamer i Norge», NRK Dagsrevyen, 15. september 2006Hanssen, Bjarne H.: «Et særlig ansvar», Dagbladet, publisert 25. september 2006, sist avlest 18. mai 2011. og advokat Abid Q. Raja gikk alle ut og fordømte imamenes meninger.Raja, Abid Q.: «Imamers meninger om 11. september.», Aftenposten, publisert 16. september 2006, arkivert fra originalen 18. mai 2011.

Ubesvart mellomspill

Omtrent samtidig med pressedekning rundt imamene, trykket Fædrelandsvennen og Stavanger Aftenblad artikler av politikeren Kjell Landmark (MDG)Landmark, Kjell: «Vi liker å bli løyet for – dersom løgnen passer oss», Fædrelandsvennen, publisert 9. september 2006. og historikeren Erlend TollevikAalen, Kristin: «Ber politikerne spørre hva som egentlig skjedde 11. september» , Stavanger Aftenblad, publisert 13. desember 2007, sist avlest 18. mai 2011. som så teorier om ubesvarte spørsmål i et positivt fortegn. Ingen av artiklene ble kommentert i den øvrige norske pressen.

Debattens tredje fase

I den tredje fasen av debatten rundt ubesvarte spørsmål om 11. september, kom det frem en forholdsvis klar og tydelig meningsutveksling. Dette ble innledet med at Emil André Røyrvik i en kronikk i Dagbladet kritiserte integreringsminister Bjarne Håkon Hanssen for selv å være ekstrem i sin kritikk av de førnevnte imamene.Røyrvik, Emil A.: «Ekstreme synspunkter», Dagbladet, publisert 19. september 2006, sist avlest 8. mai 2011. Røyrviks utspill forårsaket at en rekke personer tok avstand fra Røyrviks egne synspunkter på 11. september, hvor han blant annet mente det var mulig at Tvillingtårnene falt ned på grunn av kontrollerte sprengninger og at det fremdeles ikke er mulig å vite identiteten til personene som kapret de fire passasjerflyene. Både artikkelen til Dagbladet-journalist Astrid MelandMeland, Astrid. «Konspirasjon i ruiner», Dagbladet, publisert 20. september 2006, sist avlest 18. mai 2011., Jan Haugland i Foreningen SkepsisHaugland, Jan S.: «Bedrag eller selvbedrag? En tilbakevisning av 911-konspirasjonsteorier», Skepsis, publisert 21. september 2006, arkivert fra originalen 18. mai 2011.Radiodebatt mellom Emil André Røyrvik og Jan Haugland på Her og Nå, NRK P1,kl.15.05 22. september 2006 og redaktør på forskning.no, Erik Tunstad tok avstand fra Røyrviks synspunkter.Tunstad, Erik: «Konspiratorisk suppe», Dagbladet, publisert 22. september 2006, sist avlest 18. mai 2011.

Den eneste som i denne sammenhengen åpent tok side med Røyrvik, var arkitekten Eva Ferrari, som i et leserinnlegg i Dagbladet mente at Røyrviks støtte til teorier om kontrollerte sprengninger var mer overbevisende enn hva granskningskommisjonens rapport presenterer. Hun kritiserte dessuten Tunstad for å legge frem en rekke usaklige argumenter i sitt innlegg.Ferrari, Eva: «Trist fra Tunstad», Dagbladet, publisert 26. september 2006, sist avlest 18. mai 2011. Serien med artikler i Dagbladet ble deretter avrundet med en kronikk av Røyrvik den 28. september hvor han beklaget at motstandere av hans synspunkt ikke forstod omfanget av ubesvarte spørsmål rundt hendelsene den 11. september.Røyrvik, Emil A.: «11. september i kritisk lys», Dagbladet, publisert 28. september 2006, sist avlest 18. mai 2011. Det må også nevnes at Røyrvik mottok en støtteerklæring fra kunsthistoriker Rolf Braadland, i et leserinnlegg titulert «Brønnpissere», publisert i Klassekampen 25. september 2006.Braadland, Rolf: «Brønnpissere», Klassekampen, publisert 25. september 2006.

Etter debatten i Dagbladet, kom det dessuten et tilspisset utspill på Røyrvik fra Didrik Søderlind fra Foreningen Skepsis, som i et interjvu i Morgenbladet rundt den nylige utgitte boken Åpent sinn eller høl i hue? hevdet at  tekster som Røyrviks var mest vanlig å finne i nynazistiske publikasjoner.Midttun, Lasse: «Skikkelig skeptisk» , Morgenbladet, publisert 27. oktober 2006, sist avlest 18. mai 2011. Også Jon Henrik Gilhuus fra Monticello Society trakk i Tidsskriftet Minerva liknende konklusjoner som Søderlind.Gilhus, Jon H.: «Konspirasjoner, paranoia og opportunisme», Minerva, publisert 15. desember 2006, sist avlest 18. mai 2011. Røyrvik svarte like etter på både Søderlinds’ og Gilhuus’ kommentarer i Minerva.Røyrvik, Emil A.: «9/11 – En kommentar til Jon Henrik Gilhuus» , Minerva, publisert 15. september 2006, sist avlest 18. mai 2011. Gilhuus ga så sitt tilsvar på dette i en ny Minerva-artikkel.Gilhuus, Jon H.: «9/11-Bin Laden og konspirasjoner» , Minerva, publisert 18. desember 2006, sist avlest 18. mai 2011. 

Jan Haugland bidro deretter med generelle kommentarer om debatten som hadde vært i en artikkel han publiserte i desemberutgaven av Fri Tanke, medlemsbladet for Human-Etisk Forbund. Her hevdet han blant annet at 9/11 Truth-bevegelsen er en ny religion, og at den har rasistiske grunnholdninger mot arabere.11. september-konspirasjonene – en ny religion    

Liknende innspill som Hauglands kom også over nyåret fra Alexander Cockburn, redaktøren for det venstreorienterte Counterpunch, som i januarutgaven av Le Monde Diplomatique mente David Ray Griffin var en slags «ypperstprest for 9/11 Truth-bevegelsen» og at hele det vitenskapelig grunnlaget for bevegelsen er uholdbart.Cockburn, Alexander: «Om konspirasjonsteorier», Le Monde diplomatique, publisert 3. januar 2007, sist avlest 18. mai 2011. Ansvarlig redaktør Truls Lie delte ikke hans oppfatning og skrev i samme nummer  av Le Monde diplomatique at det fremdeles er mange spørsmål rundt terrorangrepene som er ubesvarte og at flere viktige bevis ennå blir tilbakeholdt av amerikanske myndigheter.Lie, Truls: «Slik kveler du motstanderen», Le Monde diplomatique, publisert 30. januar 2007. I marsutgaven, 2007, av Le Monde diplomatique ble forøvrig Cockburns kritiske bemerkninger om 9/11 Truth kommentert av David Ray Griffin hvor han påpekte en rekke momenter hvor han mente Cockburn tok feil.Griffin, David R.: «Konspirasjonsteorien om 11. september», Le Monde diplomatique, publisert 1. mars 2007, sist avlest 18. mai 2011.

Soloutspill

I kjølvannet av de tre første meningsutvekslingene ble det i månedene etter kun publisert soloutspill i norske presse som henviste til tidligere debattinnlegg. I Morgenbladet kom for eksempel Sam Harris med en generell påstand om at såkalte «liberals» og venstresiden i politikken svekket krigen mot terror ved å tro på konspirasjonsteoriene.Harris, Sam: «Liberalere med hodet i sanden» , Le Monde diplomatique, publisert 29. september 2006, sist avlest 18. mai 2011. Dette høstet en rekke leserinnlegg i Morgenbladet, men mest fordi Harris gjorde krasse utfall mot venstresiden, det var få av dem som drøftet hans synspunkter på konspirasjonsteorier. NRK var forøvrig også kort tilbake på temaet 11. september hvor de latterliggjorde konspirasjonsteorier på sin nettside.Evensen, Geir: «Snadder for paranoide», Nrk.no, publisert 7. november 2006, arkivert fra originalen 18. mai 2011.

 Gjenopptakelse av diskusjon 

Den norske debatten om 11. september ble gjenopptatt etter omtrent ett års pause da kulturjournalist Kristin Aalen hadde et dobbeltsidig oppslag i helgebilaget til Stavanger Aftenblad 17. november 2007. Aalen beskrev konspirasjonsteoriene i 11. september 2001, og delte det hun kalte «skeptikere» inn i to typer, moderate og ekstreme.Aalen, Kristin: «Sto amerikanerne bak 11. september?» , Stavanger Aftenblad, publisert 30. november 2007, sist avlest 18. mai 2011. Ansvarlig redaktør og administrerende direktør i Stavanger Aftenblads nettutgave (Aftenbladet Multimedia) Sven Egil Omdal fulgte opp med en kommentar som ble publisert 24. november.Omdal, Sven E.: «På tide å tenke konspiratorisk?» , Stavanger Aftenblad, publisert 24. november 2007, sist avlest 18. mai 2011. På bakgrunn av et brev han hadde mottatt fra to norske sivilingeniører som stilte seg tvilende til hva de betegnet som «OCT», en forkortelse for «The Official Conspiracy Theory», mente Omdal at det var tilstrekkelig grunnlag for at saken burde undersøkes på nytt. Foruten Stavanger Aftenblad, ble kronikken publisert i tre andre regionaviser samme dag, Fædrelandsvennen, Bergens Tidende og Adresseavisen. 

To måneder etter oppslagene i Stavanger Aftenblad ble diskusjonstemaet på nytt gjenopptatt da avisen Gjengangeren«Om 11. september 2001», Gjengangeren, publisert 18. januar 2008, sist avlest 18. mai 2011.Grimsrud, Simen A.: «Sterk kost i diskusjonsforeningen», Gjengangeren, publisert 17. januar 2008, sist avlest 18. mai 2011. gjenga synspunkter fremlagt av Professor Berit Ås i Horten Diskusjonsforening. Her stilte hun spørsmål ved om alt er kjent om hva som skjedde i forbindelse med terrorangrepene 11. september. I dagene som fulgte spredde nyheten seg videre til NettavisenMeland, Knut J.: «SV-profil tviler på USAs 9/11-versjon» , Nettavisen, publisert 18. januar 2008, sist avlest 18. mai 2011. og Vårt Land.Sylte, Turid: «Tviler på 11. september-terror» , Vårt Land, publisert 22. januar 2008, sist avlest 19. mai 2011. Hennes tvilende holdning møtte sterk kritikk i medlemsbladet til Human-Etiske Forbund Fri TankeTidligere SV-leder avviser den offisielle 9/11-versjonen, hvor tidligere generalsektretær i HEF Lars Gule, hevdet at «Det virker som om USA-kritikken har gått til hodet på henne» og hos den daværende lederen av Unge Høyre, Torbjørn Røe Isaksen, som mente at hennes standpunkt kun skyldtes et intenst hat mot USA. 
SV-nestor: USA stod bak 9-11  

Flere måneder etter disputten rundt Berit Ås hadde spilt seg ut, tok professor ved Fredsforskningsinstituttet i Oslo, Ola Tunander, et nytt initiativ i debatten rundt 9/11-teoriene. I et intervju i Stavanger Aftenblad med ham og statsviter Torbjørn Knutsen, etterlyste Tunander en ny granskning av terrorangrepene og utelukket ikke at noen hadde brukt eksplosiver for å tvinge frem Tvillingtårnenes kollaps. Tunander hevdet at det ikke var nok beviser for at Bin Laden og de 19 flykaprerne granskningskommisjonens rapport henviser til, stod bak terrorangrepene. Knutsen mente det var hevet over rimelig tvil at de 19 flykaprerne stod bak. Men også han mente det kunne være gunstig med en ny granskning.Aalen, Kristin: «Forskere er uenige om 11. september-angrepet», Stavanger Aftenblad, publisert 9. september 2008, sist avlest 18. mai 2011.

Referanser

Kategori:Terrorangrepet 11. september 2001
Kategori:Konspirasjonsteorier