Verma stasjon

Verma stasjon er en jernbanestasjon på Raumabanen i bygda Verma i Rauma kommune i Møre og Romsdal. Stasjonen åpnet i 1923 og er fremdeles betjent for togkryssinger, selv om det ikke er passasjertrafikk fra stedet. Stasjonen er vernet. 

Verma var endestasjon i ett år inntil Raumabanen var ferdigbygd til Åndalsnes. Betjeningen ble inndratt i 1970 og stasjonen ble et ubetjent kryssingsspor som fremdeles betjenes ved behov. I 1988 ble persontrafikken nedlagt, men senere gjenopptatt.  

 Stasjonsbygningen 
Stasjonsbygningen var tegnet av Jernbanens arkitektkontor ved Gudmund Hoel og Bjarne Friis Baastad, og var av "Type for Raumabanen", identisk med bl.a. Bottheim, Lora og Lesjaskog. Bygningen ble reist mellom 1920 og 1923, og kostet  kroner, mens hele stasjonsanlegget kostet  kroner.  

mini|left|Verma stasjon anno 2011
Bygningen har to etasjer og kjeller. Den er oppført i laftet tømmer og kledd med liggende trepanel. Gavlene har stående vekselpanel. Døren til venterommet og gavlvinduene er innrammet i nyrokokko ornamentikk. Bygningen har skifertekt saltak. Ekspedisjonsrommet er utbygd mot plattformen med plass for innvendig stillverk. Første etasje hadde venterom, ekspedisjonslokaler og telegrafistrom, med godshuset i en sidefløy. Andre etasje hadde en leilighet med inngang fra baksiden og overnattingsrom for betjeningen. Kjelleren hadde boder for mat, brensel og klesvask. Bygningen fikk innlagt vann og toaletter cirka 1960, og privetbygningen ble revet. I 1976 ble en del av venterommet tatt i bruk som hvilerom og garderobe for baneavdelingen. 

 Annen infrastruktur 
Foruten stasjonsbygningen hadde Verma en provisorisk lokomotivstall (revet), svingskive, vedbu, privetbygning (revet), hvilerom og dresinbu (revet i etapper fra 1990-tallet til ca 2010), samt Ormheim vokterbolig. Ormheim var en anleggsbrakke som ble flyttet til stedet, og har også fungert som ingeniørbolig og landhandel. Sporarrangementet var to gjennomgående 335 meter lange togspor, spor til lokstall og gjennomgående rampespor til godsrampen. Rampesporet er forkortet og ikke lenger gjennomgående, men er fremdeles i bruk i 2024. 

 Kulturminnet Verma stasjon
Verma stasjon er i umiddelbar nærhet til landemerket Kylling bru. 

I NSBs bygningsregistrering fra 1981 var stasjonsbygningen oppgitt til å være i god stand og med middels verneverdi. I høringsutkastet til "Verneplan for jernbanebygninger" (1993) ble Verma foreslått vernet etter at NSB Eiendom var uenig i det opprinnelige forslaget, som var å verne Lesjaverk. Bakgrunnen var at stasjonstypen representerer flere stasjoner langs banen som er lokalt tilpasset Raumabanen, nærheten til Kylling bru og minnesteinene fra åpningen utenfor stasjonsbygget. 


 Strekningsvern Bjorli - Åndalsnes 
Verma befinner seg på en strekning som er vernet i sin helhet, noe som medfører visse restriksjoner i forhold til å modernisere stasjonen.

Den 58 kilometer lange strekningen fra Bjorli til Åndalsnes ble foreslått vernet i 
Nasjonal verneplan for kulturminner i jernbanen på grunn av banens spektakulære plassering og dens velbevarte, opprinnelige preg. Verneklassen var kategori C, dvs. bane med aktiv drift hvor moderne togdrift skal ta hensyn til kulturminnet.

Stasjonsmestre
1923–1924: Halvdan Odmund Lie
1924–1929: Peder Jørgensen
1929–1933: Engebret Skjæret
1933–1940: Einar Holland
1940–1949: Rolf Eliassen
1949–1951: Bjarne I. Andersen
1951–1956: Kristian A. Gulbrandsen
1956–1961: Gunnar E. Ødegård
1961–1963: Odd Erling Skjølsvoll
1963–1970: Hans E. Kolstad

 Referanser 

 Litteratur 






 Eksterne lenker 

Stasjonene langs Raumabanen på raumabanen.net
 Verma stasjon med Kylling bru i bakgrunnen, foto ved Edvard Sæterbø, 1924, Norsk Jernbanemuseum. 
 Bane NOR Network Statement 2024. Informasjon om stasjonen.

Kategori:Jernbanestasjoner på Raumabanen
Kategori:Jernbanestasjoner i Norge uten persontrafikk
Kategori:Jernbanestasjoner i Møre og Romsdal
Kategori:Jernbanestasjoner åpnet i 1923
Kategori:1923 i Norge
Kategori:Gudmund Hoel
Kategori:Bjarne Friis Baastad
Kategori:Jernbanebyggverk i Rauma