Etiopiske språk

Etiopiske språk eller mer korrekt etiopisk-semittisk eller abessinsk,Diakonov, Igor Mikhailovich (1965): Semito-Hamitic Languages: An Essay in Classification. Nauka: Central Department of Oriental Literature; s. 12 er en gruppe semittiske språk som tales i det nordøstlige Afrika, særskilt Etiopia og Eritrea. De utgjør den vestlige grenen av sørsemittiske språk, i seg selv en undergren av semittiske, en del av den afroasiatiske språkfamilien. Språkgruppen omfatter språk som kirkespråket geez og dagens talte amharisk i Etiopia, samt tigrinja i det nordlige Etiopia og sentrale Eritrea,  tigré i Eritrea og Sudan, argobba, hareri og gurage.

Med totalt 57 500 000 talere per 2019, også rundt 25 100 000 andrespråklige, er amharisk det mest talte språket i Etiopia og det nest mest talte semittiske språket i verden (etter arabisk).«Amharic»2, Ethnologue«The world factbook», Cia.gov. 18. september 2023. Tigrinja har 7 millioner talere og er det mest talte språket i Eritrea.Woldemikael, Tekle M. (april 2003): «Language, Education, and Public Policy in Eritrea», African Studies Review. 46(1), s. 117–136. doi:10.2307/1514983. JSTOR 1514983. S2CID 143172927.
 Simeone-Senelle, Marie-Claude (desember 2005): «Up todate Assessment of the results of the research on the Dahalik language (December 1996 - December 2005)» (PDF). Arkivert fra originalen (PDF) 4. mars 2016 Det er en liten populasjon av tigré-talende i Sudan, og det er det nest mest talte språket i Eritrea. Språket Geez har en litterær historie i sitt eget geez-skrift som går tilbake til 100-tallet e.Kr. Det snakkes ikke lenger, men forblir det liturgiske språket til de etiopiske og eritreisk-ortodokse kirke, så vel som deres respektive østkatolske kolleger.

«Hjemlandet» til de sørsemittiske språkene er mye diskutert, med noen kilder, som A. Murtonen (1967) og Lionel Bender (1997),Bender, Lionel (1997): «Upside Down Afrasian», Afrikanistische Arbeitspapiere. 50, s. 19–34. som antyder et opphav i Etiopia, og andre antyder den sørlige delen av den arabiske halvøy.Hetzron, Robert (1972): Ethiopian Semitic: Studies in Classification. Manchester University Press. ISBN 9780719011238; s. 122. En studie basert på en bayesiansk sannsynlighetsmodell antydet det siste.Kitchen, Andrew; Ehret, Christopher; Assefa, Shiferaw; Mulligan, Connie J. (29. april 2009): «Bayesian phylogenetic analysis of Semitic languages identifies an Early Bronze Age origin of Semitic in the Near East», Proceedings of the Royal Society B: Biological Sciences. 276 (1665): 2703–2710. doi:10.1098/rspb.2009.0408. PMC 2839953. PMID 19403539. Denne statistiske analysen kunne ikke anslå når eller hvor opphavet til alle semittiske språk adskilte seg fra afroasiatisk, men den antydet at divergensen mellom øst-, sentral- og sørsemittiske grener skjedde i Levanten. Ifølge dagens tenkning stammer semittisk fra en avlegger av et enda eldre språk i Nord-Afrika, kanskje i det sørøstlige Sahara, og ørkenspredning tvang innbyggerne til å migrere i det fjerde årtusen f.Kr. – noen sørøstover til det som nå er Etiopia, andre nordøst ut av Afrika inn i Kanaan, Syria og Mesopotamia.Weitzman, Steven (2017): The Origin of the Jews: The Quest for Roots in a Rootless Age. Princeton: Princeton University Press. ISBN 978-0-691-19165-2; s. 69.

De moderne etiopisk-semittiske språkene deler alle subjekt–objekt–verb (SOV) ordrekkefølge som en del av det etiopiske språkområdet, men geez (som arabisk) hadde verb-subjekt-objekt (VSO) rekkefølge til felles med andre semittiske språk som snakkes i det som nå er Jemen.Bach, Emmon (januar 1970): «Is Amharic an SOV Language?», Journal of Ethiopian Studies. 8(1), s. 9-20

 Referanser 

 Litteratur 



Kategori:Semittiske språk