Bernt Brendemoen

Bernt Brendemoen (født 10. januar 1949 i Oslo, død 9. mars 2024 samme sted), var en norsk turkolog og professor ved Universitetet i Oslo. Brendemoen er også kjent for å ha oversatt fem av den tyrkiske forfatteren og nobelprisvinneren Orhan Pamuks bøker til norsk.

Biografi
Brendemoen vokste opp på Oppsal i Oslo. Fra 1967 til 1974 studerte han først klassisk filologi og fra 1969 tyrkiske studier ved Universitetet i Oslo. Fra 1974 til 1976 oppholdt han seg i Istanbul, der han studerte turkologi ved Universitetet i Istanbul. Samtidig arbeidet han med kilder i arkivene ved Topkapıpalasset. Han fortsatte studiene i turkologi ved daværende Ural-altaisk institutt ved UiO, med professor Even Hovdhaugen som lærer i gammeltyrkisk og tyrkisk språkhistorie. I 1977 avla han magistergradseksamen ved UiO med en oppgave om tyrkiske transkripsjonstekster fra Topkapıpalasset. 

Etter magistergraden mottok Brendemoen et forskningsstipend fra Forskningsrådet. I 1982 ble han ansatt som amanuensis i turkologi ved Universitetet i Oslo, fra 1989 som førsteamanuensis, og fra 2002 som professor. Han tok som amanuensis over for Hovdehaugen som lærer i tyrkisk ved det som etter hvert ble Institutt for kulturstudier og orientalske språk, en rolle han holdt frem til han gikk av med pensjon i 2019. Også som pensjonist fortsatte han forskningen og deltok i det internasjonale fagmiljøet. 

Brendemoen var en av redaktørene av tidsskriftet Turkic Languages (Harrassowitz Verlag), og av Encyclopedia of Turkic Languages and Linguistics (Brill forlag, Nederland). Fra 2004 var Brendemoen medlem av Det Norske Videnskaps-Akademi, og holdt der 21. mars 2019 minnetalen over professor Hovdhaugen. I perioden 2010–2018 satt han i styret for Instituttet for sammenlignende kulturforskning.

Forskning
Brendemoens forskningsområder lå i hovedsak innenfor tyrkisk lingvistikk og litteratur. I 1991 var han gjesteprofessor i turkologi ved Johann Wolfgang Goethe-Universität i Frankfurt am Main, og fra 2001 til 2002 ved Johannes-Gutenberg-Universität i Mainz. I august 2001 disputerte Brendemoen med avhandlingen The Turkish dialects of Trabzon – Their Phonology and Historical Development. I doktoravhandlingen studerte han dialektene på den østlige delen av Svartehavskysten. Studien kastet blant annet også lys over historiske befolkningsendringer i regionen. 

Brendemoen er blitt kalt en köprücü, som betyr «brobygger». Dette henspilte på at han ble ansett som en forsker som ønsket å bygge broer mellom tyrkisk og indoeuropeiske språk, særlig norsk. Disse broene utgjør lingvistiske konstruksjoner med utgangspunkt i en overbevisning om at forsøkene på å forstå tyrkisk språk og kultur må være basert på språkkompetanse.

Viktige bidrag til tyrkisk språkhistorie er Brendemoens studier av såkalte «transkripsjons­tekster» – tekster skrevet med det latinske alfabetet under den osmanske perioden. Han diskuterer dette fenomenet både i magistergraden fra 1977 og i senere studier. I 2016 publiserte han sin siste undersøkelse av transkripsjonstekster, i dette tilfelle en blanding av tyrkisk og tysk.

Mest sentralt i Brendemoens forskning sto tyrkisk dialektologi. Interessen for gresk-tyrkisk språkkontakt fikk han til å interessere seg for tyrkiske dialekter langs østkysten av Svartehavet, tyrkiske dialekter som snakkes i Trabzon-provinsen. Fra 1978 og framover utførte han omfattende feltarbeid i denne provinsen og publiserte en rekke artikler om morfologiske, syntaktiske og leksikalske trekk ved disse dialektene. I 2002, utkom hans banebrytende arbeid i to bind, The Turkish dialects of Trabzon. Their phonology and historical development. Verket omfatter en syntese av hans lingvistiske, folkloristiske og historiske forskning i språkvarianter i talt tyrkisk i Trabzon-provinsen og delvis i Rize. Brendemoen viser at disse tyrkiske dialektene har bevart svært arkaiske trekk og samtidig oppviser en mengde innovasjoner som følge av innflytelse fra fremmede språk, særlig gresk. Påvirkning fra ikke-tyrkiske språk er ofte ignorert i tyrkisk dialektologi. Brendemoens lingvistiske data belyser den middelalderske tyrkifisering i området, et fenomen som det knapt hadde vært skrevet om tidligere.

Om studiet av forekomster av gresk–tyrkisk språkkontakt spilte den mest sentrale rolle i Brendemoens forskning, må det nevnes at han også var en anerkjent ekspert på den såkalte Karamanli-litteraturen skrevet på tyrkisk i det greske alfabet av ortodokse kristne.

Brendemoens forskning omfattet også andre lingvistiske emner, som tyrkisk språkpolitikk. Hans artikkelen The Turkish language reform and language policy Turkey (2022) ga oversikt over utviklingen av språkreformbevegelsen i Tyrkia.

Brendemoen virket som mediator mellom tyrkisk og norsk språk og litteratur. Sammen med Even Hovdhaugen skrev han det første tyrkiske grammatikkverket som er utkommet i Skandinavia. Boken ble utgitt i 1992. Senere ga han ut ordbøkene Tyrkisk-Norsk og Norsk-Tyrkisk, som Brendemoen skrev sammen med andre, særlig Sinan Çorbacıoğlu (2013).

Oversettelser
Brendemoen er i norsk offentlighet mest kjent som oversetter av bøker fra den tyrkiske forfatteren Orhan Pamuk. Hans oversettelse av fem av Orhan Pamuks romaner har vært viktig for kunnskapen om Pamuks forfatterskap i Skandinavia. 

 Utgivelser (utvalg) 
Bernt Brendemoen formidlet bredt, og ga faglige publikasjoner på en lang rekke temaer. Han publiserte faglige bidrag på flere språk: norsk, engelsk, tysk, fransk og tyrkisk, og var en aktiv bidragsyter i det internasjonale fagmiljøet innen turkologi. 

Avhandlinger, forskningsutgivelser og populærvitenskaplige utgivelser
lingvistikk, turkologi og dialektologi
 1977: Tyrkiske transkripsjonstekster i Topkapı Sarayı i Istanbul [‘Turkish transcription texts in the Topkapi Palace in Istanbul’]. Masteravhandling, Universitetet i Oslo. 
 1998: «Einige Bemerkungen über die Wortstellung in anatolischen Dialekten». I: Demir, Nurettin & Taube, Erika (red.) Turkologie Heute – Tradition und Perspektive. Wiesbaden: Harrassowitz. 1998. 27–46.
 1999: 
 2001: The Turkish dialects of Trabzon – Their Phonology and Historical Development, doktorgradsavhandling, Universitetet i Oslo, Institutt for østeuropeiske og orientalske studier, , 
 2002: The Turkish Dialects of Trabzon. Their Phonology and Historical Development 1–2. (Turcologica 50). Wiesbaden: Harrassowitz. 
 2004: 
 2006: «Aspects of Greek-Turkish language contact in Trabzon» I: Boeschoten, Hendrik & Johanson, Lars (red.) Turkic Languages in Contact. (Turcologica 61). Wiesbaden: Harrassowitz. 63–73.
 2013: «Trabzon ağızlarındaki soluksuz ötümsüz patlayıcı ünsüzler (Unaspirated and voiceless consonants in Trabzon dialects)». Dilbilim Araştırmaları Dergisi 1: 195–205.
 2014: «Some remarks on the infinitive in -mA in 17th century Ottoman Turkish». I: Turcology and Linguistics. Éva Ágnes Csató Festschrift. Ankara: Hacettepe Üniversitesi. 103–113
 2016: «Transcription texts in Topkapı Sarayı revisited». I: Csató, Éva Á. et al. Spoken Ottoman in Mediator Texts. (Turcologica 106). Wiesbaden: Harrassowitz. 61–73.
 2016: «Karamanlidic literature and its value as a source for spoken Turkish in the 18th and 19th centuries». Turkic Languages 20: 5–25.
 2021: 
 2023: 

Språkhistorie
 1978: 
 2004: 
 2020: «The Eighth International Congress of Orientalists held in Stockholm/Uppsala/ and Christiania (1–14 September 1889), and its echo in Turkish literature». I: Csató, Éva Á. et al. (red.) Turcologica Upsaliensia. An Illustrated Collection of Essays Leiden: Brill. 129–144.
 2021: 

Filologi
 1996:
 2011: «Objekter i romanen. Orhan Pamuk og den materielle verden». I: Materiell Kultur & Kulturens Materialitet. Oslo: Novus. 81–97. 
 2015: 
 2017: «Pamuk en Scandinavie» I: Basch, Sophie & Göle, Nilüfer (red) Cahier Pamuk. Paris: Éditions de L’Herne. 115–120.

Lærebøker



Ordbøker



Skjønnlitterære oversettelser






 Litteratur 



 Referanser 

 Eksterne lenker 

Kategori:Norske filologer
Kategori:Norske oversettere
Kategori:Professorer ved Universitetet i Oslo
Kategori:Turkologer
Kategori:Personer fra Oslo