Symbolpolitikk

Symbolpolitikk viser i statsvitenskap til hvordan politiske aktører bruker symboler, språk og handlinger for å skape mening, tilhørighet og legitimitet.

Statsvitenskap
I statsvitenskap er ikke symbolpolitikk et negativt begrep. I faget ser man ofte på hvordan politikere kan bruke symboler for å fremme politiske budskap. Symboler forstås som tilhørighetsskapende og kan vekke engasjement, på andre måter enn det politiske innholdet. Symbolpolitikk kan også handle om rituelle handlinger i politikken, for eksempel trontalen eller grunnloven. Dessuten kan alle politiske uttalelser og handlinger ha symbolske tolkninger. For eksempel kunne hvilke partiledere som hadde sitteplass ved siden av hverandre vise/symbolisere hvem som har mest innflytelse i statsledelsen («kremlologi»). 

Dagligtale
I dagligtalen brukes ordet også som en betegnelse på politisk virksomhet som ikke resulterer i budsjetter, lover, regelendringer eller vedtak med konkrete virkninger. I politisk debatt brukes begrepet ofte noe nedsettende om politikk som oppfattes som substansløs. I denne betydningen betyr symbolpolitikk retorikk til fortrengsel for realiteter. 

 Litteratur 
 Bjørn Erik Rasch (red.), Symbolpolitikk og parlamentarisk styring, 1993

Kategori:Statsvitenskap