Ringerike og Hallingdal fogderi

Ringerike og Hallingdal fogderi oppsto da Buskerud fogderi ble oppløst i 1708. De to distriktene utgjorde inntil 1652 deler av Akershus len. Akershus len ble til Akershus stiftamt fra 1660, hvoretter Ringerike og Hallingdal ble innlemmet i det nyopprettede Buskerud amt fra 1685.

Fogderiene ble administrativt ledet av en kongelig utnevnt fogd, som på folkemunne gjerne ble kalt fut. Fogdeembetene i Norge ble imidlertid opphevet i 1894, og offisielt avviklet i løpet av årene 1888–1919.

Det var fogdens ansvar å sørge for at lovbrytere ble framstilt på bygdetinget, gjerne benevnt som «tinget». Han skulle også være tilstede og passe på at alt gikk riktig for seg, men han måtte ikke befatte seg med verken dommen eller dommerens embete. I slike saker ble fogden ofte representert av en fullmektig. I kongens saker og straffesaker fungerte fogden som aktor. Etter at dom var falt skulle fogden påse at straffen ble fullbyrdet. Ellers var fogden oppgaver å inndrive skatter, avgifter og bøter. Han skulle føre tilsyn med offentlige jordeiendommer, utstede bygselsedler til statens leilendinger, og gi tillatelser til nybrottsmenn i allmenningene.

Ringerike og Hallingdal fogderi omhandlet fire prestegjeld; Hole og Norderhov (med anneksene Haug, Viker i Ådal og Lunder i Soknedalen) på Ringerike, samt Nes (med anneksene Flå, Gol og Hemsedal) og Ål (med anneksene Torpo og Hol) i Hallingdal. På Ringerike var det tingstue i Hole og Norderhov. I Hallingdal ble tingordningen sentralisert til Nes og Ål omkring 1670. En lovendring i 1687 fastslo at tinget skulle holdes til fastsatte tider i hvert prestegjeld.

Hallingdal ble lagt til Buskerud fogderi omkring år 1600, og i 1615 ble Ringerike overført dit fra Hadeland og Ringerike fogderi. Deretter ble navnet endret til Buskerud og Ringerike fogderi. I 1633/1634 blir fogderiet benevnt som Buskerud fogderi i fogderegnskapene for l. mai 1633–1. mai 1634, inntil det i 1708 ble delt i Buskerud fogderi og Ringerike og Hallingdal fogderi. I så måte ble Lauritz Tønder (også kalt Lars Tønder) den første fogden i dette fogderiet, mens Christen Kahrs i 1856 ble den siste.

Da Kahrs fratrådte ble fogdegården Follum solgt og fogderiet splittet i to. Kahrs gate i Hønefoss er oppkalt etter fogd Kahrs.

 Ringerike fogderi 
Ringerike fogderi (med tinglagene Hole med Tyristrand, og Norderhov med Ådal) oppsto ved kgl. res. av 21. april 1856, da Hallingdal (med tinglagene Nes med Flå, Gol og Hemsedal, og Ål med Hol) ble skilt ut som eget fogdedistrikt. Ole Anton Owren (1816–1894) fra Molde ble den 22. september samme år utnevnt til fogd i nye Ringerike fogdedistrikt, en stilling han besatte like fram til han gikk av med pensjon fra 1. juli 1889. 

Owrens gate i Hønefoss er oppkalte etter fogd Owren.

Carl Ludvig Platou Gjør (1840–1915) fra Stavanger ble den siste fogden over Ringerike. Han ble konstituert til embetet i 1897, men i Buskerud amt ble fogderiene avviklet i 1900, uten at det var foretatt noen nye grensereguleringer siden opprettelsen i 1856. Fogd Gjør blir samme år som avviklingen av fogderiene utnevnt til ny politimester i Ringerike, Modum og Hallingdal, en stilling han virket i til han tok avskjed i 1911. Gjør flyttet deretter til Vinderen i Oslo, hvor han bodde resten av livet.

 Fogdene på Ringerike 
Fogdene på Ringerike er kjent fra 1500-tallet og framover, men det har variert hvilket fogderi distriktet har tilhørt. I perioden 1898–1919 fases de tradisjonelle fogderiene ut i hele Norge, men i Ringerike fogdedistrikt avvikles fogderiet i 1900. Listen under er ikke nødvendigvis uttømmende.

 Periode Fogd Fogdesete Fogderi 1636–1642 Hans E. Stockfleth Buskerud hovedgård Buskerud og Hallingdalen 1642–1644 Willum Garmann  Buskerud og Hallingdalen 1644–1648 Johan Schnell Vestre Bjørke (Hole) Buskerud og Hallingdalen 1648–1649 Michel Clausen ukjent Buskerud og Hallingdalen 1650–1652 Hans Rasmussen Toen (Norderhov) Buskerud og Hallingdalen 1652–1656 Hans Nielsen Hafnor (Hole) Buskerud og Hallingdalen 1657–1667 Jacob Luth Helgeland (Hole) Buskerud og Hallingdalen 1668–1680 Christen Christensen Frøyshov (Hole) Buskerud og Hallingdalen 1680–1694 Henrik Petersen Stein (Hole) Ringerike og Hallingdal (1678–1680) 1694–1710 Lauritz Tønder Stein (Hole) Ringerike, Hallingdal og Buskerud (1694–1708) 1710–1723 Lars Michelsen Hverven/Bjørke (Norderhov) Ringerike og Hallingdal (1709–1809) 1724–1735 Carsten Rødlind  Ringerike og Hallingdal (1709–1809) 1736–1756 Iver Wiel  Ringerike og Hallingdal (1709–1809) 1756–1765 William Lembach  Ringerike og Hallingdal (1709–1809) 1765–1788 Christian Dorph  Ringerike og Hallingdal (1709–1809) 1788–1796 Joachim Schweder Bang  Ringerike og Hallingdal (1709–1809) 1796–1809 Andreas Hørbye  Ringerike og Hallingdal (1709–1809) 1810–1826 Jacob T. Thams Follum (Norderhov) Ringerike og Hallingdal 1826–1833 ?  Ringerike og Hallingdal 1833–1856 Christen Kahrs Follum (Norderhov) Ringerike og Hallingdal 1856–1889 Ole Anton Owren  Ringerike 1889–1897 Didrik K. S. Schønheyder  Ringerike 1897–1900 C. L. P. Gjør  Ringerike

 Geistlig inndeling i 1664 

 Ringerike og Hallingdal
 Ringerike (landskap)
 Norderhov prestegjeld
 Norderhov hovedsogn
 Haug anneks
 Lunder anneks (Soknedalen)
 Hole prestegjeld
 Hole hovedsogn
 Viker anneks (Ådal)
 Hallingdal (landskap)
 Nes prestegjeld 
 Nes hovedsogn
 Gol anneks
 Hemsedal anneks
 Flå anneks
 Ål prestegjeld
 Ål hovedsogn
 Torpo anneks
 Hol anneks

 Herredsinndeling mot slutten av 1800-tallet 

 Buskerud amt
 Ringerike fogderi
 Hole (med Tyristrand)
 Norderhov
 Ådal
 Hallingdal fogderi
 Nes
 Gol
 Ål
 Hol

 Referanser 
NRA, RK, lrskp Akh. len, Buskerud fogderi, legg 114.4, fogderegnskap l. mai 1633–1 . mai 1634.

Kategori:Fogderier i Norge
Kategori:Ringerikes historie
Kategori:Tidligere myndigheter i Buskerud