Saka (språk)

Saka var et østiransk og middeliransk språk som ble talt av det iranske folket saka. Språket ble talt i Kasakhstan så vel som i de sentralasiatiske kongedømmene Khotan, Kashgar og Tumxuk i Tarimbekkenet.

Issyk-inskripsjonen stammer fra en saka-bosetning i det sørøstlige Kasakhstan. Det er en tekst på en sølvskål som har blitt tidfestet til det 4. eller 3. århundre f.Kr..

Dialekten khotanesisk er dokumentert i Khotan og Kashgar fra det 3. århundre e.Kr. til 1000 e.Kr. Dialekten tumxukisk er dokumentert i det 7. og 8. århundre e.Kr. 

Indo-skyterne og de vestlige satraper i de vestlige regioner av det indiske subkontinent, talte praktisk talt det samme språket.

Språket er dokumentert på tre og papir, og var skrevet i en modifisert brahmi-skrift med tilleggsbokstaver som utviklet seg over tid og uvanlige adverbialer slik som ys for z. Språket er også bevart i kushanskrift.

 Klassifisering 
Khotanesisk og tumxukisk var to nært beslektede dialekter av det østiranske og middeliranske språket saka. Språket var kjent som hvatanai i samtidige dokumenter.

Språket ble talt i Kasakhstan så vel som i de sentralasiatiske kongedømmene Khotan, Kashgar og Tumxuk i Tarimbekkenet. Dialekten khotanesisk ble talt i Khotan og Kashgar fra det 3. århundre e.Kr. til 1000 e.Kr. Dialekten tumxukisk er dokumentert i Tumxuk det 7. og 8. århundre e.Kr. 

Issyk-inskripsjonen stammer fra en saka-bosetning i det sørøstlige Kasakhstan. Det er en tekst på en sølvskål som har blitt tidfestet til det 4. eller 3. århundre f.Kr.
Indo-skyterne og de vestlige satraper i de vestlige regioner av det indiske subkontinent, talte praktisk talt det samme språket.

Tumxukisk var mer arkaisk enn khotanesisk, men er mindre forstått fordi det forekommer i færre manuskripter enn khotanesisk. Khotanesisk deler mange egenskaper, fonetikk og vokabular, med moderne wakhi og pasjto. Det opprinnelige hjemlandet til pasjto kan ha vært i Badaḵšān, et sted mellom Munǰī, Sangl og Shugh. Det kan ha oppstått i nær kontakt med en saka-dialekt som lignet på khotanesisk.

Det finnes mange ord i tokariske språk som er låneord fra khotanesisk. De er kommet inn i tokarisk via de middelindoariske språkene Niya gāndhārī og Khotan gāndhārī.

Skriftspråk
Språket er dokumentert på tre og papir, og var skrevet i en modifisert brahmi-skrift med tilleggsbokstaver som utviklet seg over tid og uvanlige adverbialer slik som ys for z. 

Det foreligger uenighet om skriftspråket som ble brukt i Issyk-inskripsjonen. Noen identifiserer det som kharoṣṭhī; andre identifiserer skriften som tyrkiske runer og tolker språket som urmongolsk, med en sterk innflytelse av iranske dialekter.

Skriftspråket regnes også som en ikke-dechifrert kushanskrift.

 Historie 

De to kjente dialektene av Saka er knyttet til en immigrasjon av skyterne. Ingen invasjon av regionen omtales i kinesiske nedtegnelser. Sannsynligvis har to stammer av saka, som snakket de to dialektene, bosatt seg i regionen rundt 200 f.Kr. før de kinesiske nedtegnelsene startet.

Den khotanesiske dialekten er kjent fra tekster fra mellom det 7. og 10. århundre, selv om noen fragmenter er datert til det 5. og 6. århundre. Dialekten tumxukisk kan ikke dateres med sikkerhet, men det meste antas å være datert til slutten av det 7. eller begynnelsen av det 8. århundre.
Språket saka døde ut etter at invaderende tyrkiske muslimer erobret kongedømmet Khotan under islamifiseringen og tyrkifiseringen av Tarimbekkenet i det nåværende Xinjiang.

I verket «samlingen av tyrkernes språk» (Dīwān lughāt at-turk), som ble skrevet i Bagdad mellom 1072 og 1094, skrev Mahmud al-Kashgari (1005–1102) at folkene i Khotan fortsatt hadde deres eget språk og deres egen skrift og ikke kunne tyrkisk særlig bra. Ikke-tyrkiske språk som kanchaki og sogdisk var fortsatt i bruk enkelte steder. Kanchaki tilhørte trolig språkgruppen Saka. Det blir antatt at Tarimbekkenet ble lingvistisk tyrkifisert i slutten av det 11. århundre. I mellomtiden hadde khotanesisk bidratt med flere låneord til sørøsttyrkiske språk.

 Tekster 
Issyk-kurganen er en kurgan i det sørøstlige Kasakhstan. Den stammer fra en saka-bosetning, og har blitt tidfestet til det 4. eller 3. århundre f.Kr. Issyk-inskripsjonen er en tekst på en sølvskål som ble funnet i Issyk-kurganen. Sammenhengen med gravhaugene indikerer at den har tilhørt en saka-bosetning. Språket i skriften har forsøksvis blitt identifisert som khotanesisk, men det er også de som sier at teksten ennå ikke dechiffrert.

Resten av dokumentene stammer fra Khotan og Tumxuk. Khotanesisk er kjent fra over 2,300 tekster som er bevart i Dunhuang-manuskriptene, mens bare 15 tekster er bevart i tumxukisk. De sistnevnte ble dechiffrerte av Harold Walter Bailey (1899–1996), og publisert i en artikkel fra 1950. 

De tidligste tekstene, fra det 4. århundre, er for det meste religiøse tekster. Det fantes flere viharaer i Khotan og buddhistiske oversettelser er vanlige. Det er også rapporter til det kongelige hoff (haṣḍa aurāsa), så vel som private dokumenter. Et eksempel på et dokument er Or.6400/2.3.

 Khotanesisk fonologi 

 Konsonanter 
LabialerDentaler/ alveolarerRetroflekserPalataler/
postalveolarerVelarerGlottalerPlosiverUstemteUaspirertep tt, t ṭ k (t, g )(fra eldre ð og ɣ)Aspirerteph  th ṭh kh Stemte b d ḍ  gg AffrikaterUstemteUaspirertetc kṣ c, ky Aspirertets ch Stemtejs j, gy Ikke-sibilant frikativert (senere > ʔ) g (senere > ʔ)Sibilant frikativerUstemtes ṣṣ, ṣ śś, ś h Stemteys ṣ ś Nasalerm n, ṃ, ṅ ṇ ñ ApproksimanterSentralev   hv /rr, r r y Lateralel 

 Vokaler 
Khotanesisk translitterasjonIPA fonemIPA fonetikkaāiīuūäe(ikke i avslutningsposisjoner)(mest i avslutningsposisjoner)o(ikke i avslutningsposisjoner)(mest i avslutningsposisjoner)aiauei

Referanser
Akiner 2013
Sheldon 2002
Bailey 1939
Bailey 1944
Bailey 1950
Bailey 1970, s. 65–72
Bailey 1970, s. 68
Bailey 1982
Bečka 1969
Scott Cameron 2010
Carpelan 2001
Cheung 2007
CORDIS 2014
Diringer 1953
Dunhuang 2011
Emmerick 1993
Emmerick 2009
Frye 1920
Guand-da 1996
Harmatta 1992
Hasanov 2015
Hitch 1989
Hitch 2016
Kocaoğlu 2004
Lee 2015
Maggi 2022
Mallory 2010
Morgenstierne 1983
Steblin-Kamenskij 1990

 Kilder 



























 Eksterne lenker 


Kategori:Østiranske språk
Kategori:Utdødde språk i Asia