Liste over bygningene på campus NTNU Gløshaugen

Liste over bygningene på campus NTNU Gløshaugen inneholder primært eksisterende bygninger.

NTNU, tidligere NTH, har hatt tilhold på Gløshaugen i Trondheim siden 1910, da høyskolen åpnet.

+Bygning Areal i m²BTAInformasjonen i denne kolonnen kommer fra NTNU EiendomforvaltningenBildeTatt i brukår ArkitektKommentar Berg 7598,21Berg|100px|bottom 1981 Lien og Risan   Byggteknisk 18 595,82 Byggteknisk|100px|bottom  1975  Nils Henrik Eggen  Også kjent som Lerkendalsbygget DriftssentralenSiste større utbygging 2017Driftssentralen|100px|bottom  19601994  Ivar Aukrust   Elektro A-D 18 732,51 Gamle elektro|100px|bottom  1960-1971  Knut Bergersen   Elektro E og F 10 459,6 Elektro E|100px|bottom  1986  Per Knudsen   Gamle elektro 9008,99Gamle elektro|100px|bottom  1910  Bredo Greve  Vedtatt fredet i Landsverneplan for Kunnskapsdepartementet Gamle fysikk 4942,1Gamle fysikk|100px|bottom  1924  Bredo Greve  Vedtatt fredet i Landsverneplan for Kunnskapsdepartementet Gamle kjemi 3753,79Gamle kjemi|100px|bottom  1910  Bredo Greve  Vedtatt fredet i Landsverneplan for Kunnskapsdepartementet Geologi 3167,8Geologi|100px|bottom  1960  Knut Bergersen   Gløshaugen legesenterogså kalt Helsestasjonen 464,9Helsestasjonen|100px|bottom  1970  Houchang Fathi  Forsøkshus med prefabrikkerte aluminiumselementer Grønnbygget 2471,3Grønnbygget|100px|bottom  1958  Pran og Torgersen   Hovedbygningen 17 257,69Hovedbygningen|100px|bottom  1910  Bredo Greve  Vedtatt fredet i Landsverneplan for Kunnskapsdepartementet Idrettsbygget 4906,19Idrettsbygget|100px|bottom  1966  Arnstad og Heggenhougen  Ligger ikke oppå selve platået, men hører naturlig til campus Gløshaugen Infohuset 430,5 Vestre Gløshaugen|100px|bottom 1898  Solberg & Christensen  Vestre Gløshaugen, opprinnelig bygd som bolig for overlærer ved Statens taleskole for døveVedtatt fredet i Landsverneplan for Kunnskapsdepartementet Internasjonalt hus 596,2 Vestre Gløshaugen|100px|bottom Ca 1850    Vestre Gløshaugen; hovedbygningVedtatt fredet i Landsverneplan for Kunnskapsdepartementet IT-byggene 10 498,99IT-bygget|100px|bottom  1965 og 1973  Herman Krag   Kjelhuset5053,21Kjelhuset|100px|bottom  19581997  Roar Tønseth Ombygget til auditorier og kantine  Kjemiblokk 1-5 27 809,91Kjemiblokkene|100px|bottom  1954-67  Pran og Torgersen Kjemiblokk I sto ferdig i 1954; blokk II i 1955; blokk III i 1967; blokk IV i 1965; blokk V i 1957; forsøkshallen i 1958 og mellombygg nr. IV i 1962 Kjemihallen 5472,19Kjemihallen|100px|bottom  1959  Pran og Torgersen   LavblokkeneSøndre og Midtre lavblokkNordre lavblokk inkl i SentralbyggMidtre lavblokk|100px|bottom  19611968  Karl Grevstad  Lavblokkene ble bygget samtidig med Sentralbyggene og tatt i bruk samtidig med disse.  Materialteknisk 12 622,24Materialteknisk|100px|bottom  1958  Pran og Torgersen   Metallurgi 2163,2Metallurgi|100px|bottom  1951  NTHs arkitektkontor   Oppredning/Gruvedrift 3954,81Oppredning/gruvedrift|100px|bottom  1960  Tycho Castberg  Del av «Bergbygget» FIberbygget
Tidligere PFI-bygget4781,2PFI|100px|bottom  1998  4B Arkitekter  NTNU kjøpte bygget av PFI (et uavhengig forskningsinstitutt) i 2023 Perleporten  Perleporten|100px|bottom  1966  Karl GrevstadInformasjon om år og arkitekt fra NTNU UBs bildedatabase    Produktdesign 2652,3Produktdesign|100px|bottom  1996  Voll arkitekter   Realfagbygget 60 609,73 Realfagbygget|100px|bottom  2000  Narud Stokke Wiig/HUS arkitekter  Sentralbygg I og II 30 792,78 Sentralbyggene|100px|bottom 1961 (S1)1968 (S2)  Karl Grevstad  Det var opprinnelig planlagt 3 sentralbygg. Kan bl.a. sees på fotomontasje i NTNU Infos arkiv Skiboli 203,4Skiboli|100px|bottom  1985  SINTEF avd. for arkitektur og byggteknikkog Arkitektavd. ved NTH  Skiboli kommer av Skivebolig,bolig mellom murte skiver Strømningsteknisk 3030,4Strømningsteknisk|100px|bottom  1965  Roar Tønseth   Tapirbygget(frem til h-2021: P-15) 4760,41Høgskoleringen 3|100px|bottom  2002  HUS arkitekter AS  Bygget overtok først, uoffisielt, navnet til parkeringsplassen som tidligere lå på tomten, «P-15». Høsten 2021 vedtok rektor at bygningen skulle hete Tapirbygget.
Også kjent under navnet Fraggleberget. Huser linjeforeningene Elektra og Intro. Vannkraftlaboratoriet 2455,7Vannkraftlaboratoriet|100px|bottom  1916  Bredo Greve  Vedtatt fredet i Landsverneplan for Kunnskapsdepartementet Varmeteknisk 15 191,28Varmeteknisk|100px|bottom  1962  Roar Tønseth   Verkstedteknisk 12 310,52Verkstedstedteknisk|100px|bottom  1966-  Karl Grevstad   VM-paviljongen 829,1VM-paviljongen|100px|bottom  1996  ?  Gjenbruk fra VM på ski,Trondheim, 1997ZEB-laboratoriet2000rammeløs|100x100pk2020Gunnar Næss (Link Arkitektur)ZEB-laboratoriet huser SINTEF og NTNU, og er et levende laboratorium for kontorbygg.  ZEB Living Laboratory 135,1ZEB Living Lab|100px|bottom  2015  Luca Finocchiaro   Testbygg for nullutslipp. Arkitektstudenter deltok i første fase av utviklingen, før konkurransen Solar Decathlon i Madrid, 2012 ZEB Test Cell 141,0 ZEB Test Cell|100px|bottom2015Luca Finocchiaro, The Research Centre on Zero Emission Buildings ved NTNU og SINTEF og Bergersen Arkitekter ASZEB Test Cell er et laboratorium for prøving av forskjellige bygge-løsninger. Østre Gløshaugen 192,9 Østre Gløshaugen|100px|bottom 1872 Antagelig H.E. Schirmer  Bygd som sommerbolig for kjøpmann Halvor Jenssen.Kommunal bolig 1901-1957. NTHs eiendom 1960- Vedtatt fredet i Landsverneplan for Kunnskapsdepartementet.
 Noter og referanser 

 Litteratur 
 Bakken, Marie Cecilie (2006) Arkitektur og identitet : Gløshaugen campus som uttrykk for NTNUs identitet. (Masteroppgave NTNU), Trondheim, M. C. Bakken
 Statsbygg (2010) Landsverneplan for Kunnskapsdepartementet. Høringsutkast. Tekstdel pr. 22. februar 2010. Les i fulltekst
 Riksantikvarens nettsted for Landsverneplanen

 Eksterne lenker 

 Kart over Gløshaugen Interaktivt kart med romplaner for alle bygningene
 Kart over alle NTNUs områder

Kategori:Bygninger ved NTNU
NTNU
Kategori:Gløshaugen