Margit Johnsen

Margit Johnsen Godø, også kjent som Malta-Margit (1913–1987), var en norsk krigsseiler. For sin innsats i konvoifart til Malta i 1942 ble hun tildelt St. Olavsmedaljen med ekegren. Hun mottok også Krigsmedaljen og British Empire Medal og er den høyest dekorerte norske kvinne fra andre verdenskrig. Hennes historie fortelles i sjøfarts- og krigslitteraturen som et eksempel på kvinners innsats under verdenskrigen. 

 Liv og virke  

 Førkrigsår 
Margit Johnsen ble født 31. januar 1913, og var fra Aspøya i Ålesund. Etter endt skolegang flyttet hun til Oslo og arbeidet på en kafé. I 1934 reiste hun til sjøs, i en alder av 21 år, og gikk om bord i MS «Tudor», et moderne stykkgodsskip. Hun hadde en drøm om å komme til Cuba og danse Rumba.Malmø 2017, s. 151

 Torpedert i juni 1940 
Johnsen seilte for rederiet Wilh. Wilhelmsen som salongpike.«Do or die»   , WW World, nr. 3–4, 2009, s. 38–39. Hun tjenestegjorde om bord MS «Tudor», som ved det tyske angrepet på Norge 9. april 1940 var i Middelhavet, og ble underlagt det norske statsrederiet Nortraship.«M/S Tudor», fra nettstedet warsailors.com. Den 12. juni gikk skipet i konvoi fra Gibraltar og 19. juni 1940 opplevde Johnsen å bli torpedert med MS «Tudor» nordvest av Kapp Finisterre, underveis til Storbritannia. Johnsen og resterende mannskap, med unntak av én, overlevde torpederingen.

 Dødskonvoiene til Malta 1942 

I 1942, da aksemaktene (alliansen mellom Italia, Tyskland, Japan og en rekke andre land under andre verdenskrig) beleiret den strategisk viktige britiske besittelsen Malta, var Johnsen på MS «Talabot» i fart på Middelhavet. I Alexandria i Egypt ble skipet hennes beordret til konvoitjeneste, med Malta som mål.Rasmussen 1964, s. 77–81 og 89. På grunn av den store faren ble konvoiene til Malta kjent som dødskonvoiene.Rasmussen 1964, s. 64–65. Konvoien som nå skulle av gårde, med kodenavnet MW10, ble omtalt som en selvmordskonvoi.«M/S Talabot», fra nettstedet warsailors.com.

Skipsføreren på MS «Talabot», Albert Toft, tilbød Johnsen å mønstre av i Egypt, men hun valgte å følge sine skipskamerater på den farefulle ferden som lå foran dem. Konvoiens fire handelsskip var MS «Breconshire», MS «Clan Campbell», MS «Pampas» og MS «Talabot». De var lastet med ammunisjon, bensin, parafin, kull og hvete, samt andre varer Malta hadde behov for. Konvoiens betydning var tydelig ved at de fire handelsskipene ble eskortert av en styrke på 20 britiske krigsskip, ellers var en eskorte på fire krigsskip regnet som bra for 20 handelsskip.Dannevig 1968, s. 80–81 og 140-142. 

Konvoien la ut fra Alexandria 20. mars 1942 og to dager senere ble den angrepet av italienske fartøyer, samt italienske og tyske fly. Kampen er kjent som det andre slaget i Sidrabukten. MS «Breconshire» ble gjort til vrak og MS «Clan Campbell» ble senket, men MS «Pampas» og MS «Talabot» nådde fram til Malta.

I havn i Valletta ble imidlertid MS «Talabot» på nytt angrepet fra luften før lossingen var fullført. Skipet ble rammet og satt i brann og det ble senket av besetningen for å unngå at ammunisjon og drivstoff skulle eksplodere. Både under overfarten fra Alexandria og i havn i Valletta utmerket Johnsen seg med mot, tapperhet og kaldblodighet i sin støtte til besetningen.«Helter til havs», Arkivverket. Kapteinen vurderte hennes opptreden som å være av stor betydning for opprettholdelsen av moralen om bord. Johnsen var, sammen med skipets kaptein og skipskatten, de siste fra besetningen som forlot MS «Talabot» da skipet ble evakuert den 27. mars 1942.

Historien om Johnsen er fortalt i sjøfarts- og krigslitteraturen, allerede fra de første etterkrigsårene og fram til i dag, som et eksempel på kvinners innsats i verdenskrigen.Steen 1948, s. 295.Hjeltnes 1995, s. 293–294 og 311.Lønnå 2010, s. 103–105.

Fra Malta kom Johnsen til Storbritannia. Hun fortsatte å seile og tjenestegjorde om bord på Wilhelmsen-skipene MS «Tarifa», MS «Tai Yin», MS «Toulouse» og til slutt MT «Fagerfjell», som hun vendte hjem til Norge med i desember 1945.Lønnå 2010, s. 104.

 Utmerkelser og ettermæle 

Johnsen ble høyt dekorert for sin innsats.Ålesund kommune omtaler henne i «Rekorder fra Ålesund» som den «mest dekorerte kvinne» fra byen. I Norges krig: 1940–1945. Bind II, Oslo: Gyldendal, 1948, s. 295, sies det at hun ble tildelt Sankt Olavs Orden og Krigskorset, en forveksling med St. Olavsmedaljen med ekegren og Krigsmedaljen. Hun er den eneste kvinnelige mottager av St. Olavsmedaljen med ekegren.Værø og Sveri 1990, s. 35 og 52.Oversikt over mottagere finnes i Erik Gjems-Onstad (red.): Krigskorset og St. Olavsmedaljen med ekegren, Oslo: Grøndahl Dreyer, 1995, der Johnsen står opplistet s. 198. For å ha seilt i 18 måneder i faresonen ble Johnsen tildelt Krigsmedaljen. Innsatsen hennes på MS «Talabot» ble av britene hedret med Distinguished Service Cross «for uforferdet å ha servert kaffe og andre forfriskninger til folkene på broen og ved kanonene under et hårdt luftangrep på skipet da det var på vei til Malta». Senere, i Liverpool, mottok hun den britiske British Empire Medal av admiral J.S.M. Ritchie. Ifølge Krigsseilerregisteret skal hun også ha mottatt Haakon VIIs Frihetsmedalje. Johnsen er verdenskrigens høyest dekorerte norske kvinne.Eirik Brazier, Kjetil Henriksen og Sindre Weber: Norske krigsdekorasjoner for innsats under andre verdenskrig. Nordmenns innsats, Forsvarsdepartementets historikerprosjekt, Oslo, 2016, s. 40, sitat: «Johnsen er dermed den høyest dekorerte norske kvinne under andre verdenskrig.»

Johnsen mottok Ulabrand-statuetten.«Minneord. Margit Johnsen Godø», Sunnmørsposten, 28. juli 1987, s. 8.

I 2013 ble det reist en byste til hennes minne i Ålesund. Stedet der monumentet ble plassert fikk navnet Margit Johnsens plass.«I bilder: Minnesmerket over Margit Johnsen», Sunnmørsposten, 8. mai 2013.

 Se også 

 Operasjon Pidestall
 Kampen om Middelhavet

 Referanser 

 Kilder 
 Dannevig, Birger (1968): Skip og menn. Den norske handelsflåtes krigsinnsats 1939–1945, Oslo: Cappelen (e-bok fra NB))
 Hjeltnes, Guri (1995): Handelsflåten i krig. Bind 3. Sjømann: lang vakt, Oslo: Grøndahl og Dreyers Forlag (e-bok fra NB)
 Lønnå, Elisabeth (2010): Sjøens kvinner. Ute og hjemme, Oslo: Scandinavian Academic Press
 Malmø, Morten (2017): De som ikke sviktet : nordmenn som gjorde en spesiell innsats under andre verdenskrig, Historie & kultur, Oslo ISBN 9788283230154
 Rasmussen, A.H. (1964): Menn uten medaljer : en saga om og av norske sjøfolk, Oslo: Cappelen (e-bok fra NB)
 Steen, Sverre (red.) (1948): Norges krig: 1940–1945. Bind II, Oslo: Gyldendal (e-bok fra NB)
 Vernø, Grethe og Sveri, Elisabeth (1990): Kvinnenes forsvarshistorie, Oslo: Kvinners frivillige beredskap (e-bok fra NB)

 Eksterne lenker 

 «Malta-Margit og dødskonvoien», fra Nasjonalbiblioteket
 «Bestemor er Norges høyest dekorerte kvinnelige krigsdeltaker», artikkel fra NRK Møre og Romsdal 8. mai 2013

Kategori:Norske sjøfolk
Kategori:Norske krigsseilere under andre verdenskrig
Kategori:St. Olavsmedaljen med ekegren
Kategori:Krigsmedaljen
Kategori:Personer fra Ålesund kommune
Kategori:Artikler i sjøfart-prosjektet