Hoenskatten

{
  "type": "FeatureCollection",
  "features": [
    {
      "type": "Feature",
      "properties": {},
      "geometry": {
        "type": "Point",
        "coordinates": [
          9.893581152027766,
          59.777917146606654
        ]
      }
    },
    {
      "type": "Feature",
      "properties": {},
      "geometry": {
        "type": "LineString",
        "coordinates": [
          [
            9.893733931530734,
            59.77525939983046
          ],
          [
            9.89422145052231,
            59.7751487908353
          ]
        ]
      }
    }
  ]
}
Hoenskatten, også skrevet Hon-skatten og omtalt som Hoen- og Hon-funnet, er et av de største skattefunnene som er gjort i Norge, med i alt ca. 2,5 kg gull og noen sølvsmykker.

 Funnet 
Vikingskatten ble funnet en sommermorgen i 1834 av husmannen Halvor Torstensen Kvernmoen som flikket på en grøft i myren ved Nedre Hoen gård i Hokksund, Øvre Eiker, Buskerud, da han plutselig fikk øye på en gullring på spaden sin, del av en nesten 2,5 kilo tung skatt bestående av 50 smykker og 20 mynter, 200 perler av glass og halvedelsten. Både finneren Kvernmoen og gårdeieren Borger Christofersen Hoen fikk utbetalt finnerlønn etter ekstraordinær bevilgning fra Stortinget,  spesidaler til hver.<ref>«Hoenskatten»,hoenviking.com hentet fra Wayback Machine</ref> 

Antakelig har skatten vært pakket i et klede som senere gikk i oppløsning. 

Drammenselvas vannstand i vikingtid var 5-6 meter høyere enn i dag, slik at Hokksund tjente som havn for steder lenger inne i landet som Numedal og Hallingdal. Arkeologen Øystein Kock Johansen anslår i bind I av Eikers historie at det trolig var minst 120 gårder og rundt 3 000 innbyggere på Øvre Eiker i vikingtid.Nina Kristiansen: «Vikingene var fra Hokksund», forskning.no 7. juli 2019 Ut fra alderen på de nyeste myntene dateres nedgravingen til mellom 875 og 900e.Kr.Aannestad, Hanne Lovise: «Hoenskatten» i Store norske leksikon på snl.no. Hentet 1. november 2024 fra 

I vikingtid ble gull og sølv sjelden brukt som gravgaver; heller ble det gjemt «i urd og jord, i røys eller mellom svære steiner på bortgjemte steder som ikke skulle finnes».Rune Soma: «Haugbrott og herskermakt» (s. 63), masteroppgave, UiO, høsten 2007 Funnet på Hoen har vært tolket som en tempelskatt, men det finnes ikke slike ellers på nordisk område. En annen tolkning er at det er et votivfunn, men de fleste heller nå til at det er et «klassisk» skattefunn, der en enkeltperson eller familie har samlet verdisaker, og kanskje gjemt dem unna i en akutt situasjon i den hensikt å grave dem opp igjen senere.

Hoenskatten er unik i norsk sammenheng, for skattefunn fra vikingtiden er hovedsakelig i sølv, med bare små innslag av gull. I dette funnet er det omvendt. Smykkene er hovedsakelig produsert i Skandinavia, med enkelte angelsaksiske og frankiske innslag.

Helt spesielt var ett av de største smykkene i funnet. Det var laget i Karl den stores rike; opprinnelig en beltespenne, der remmene møttes i tre korte armer - senere omgjort til et smykke, kanskje et kvinnesmykke, med en nål bakpå. Dette var det første av denne typen brosje funnet i Norge, og det ble snart kopiert og svært populært som kvinnesmykke båret i halsen. Faktisk førte denne spennen til en ny smykkestil; for også de norskproduserte smykkene i funnet ble kopiert, men i billigere materiale som bronse.Nina Kristiansen: «Vikingene var fra Hokksund», forskning.no 7. juli 2019

Smykkene har vært utstilt i London, Berlin, Paris og New York, men er nå utstilt i Kulturhistorisk museum i OsloHoen-skatten. Kulturhistorisk Museum. Hentet 28/1-2020 i vikingtidsutstillingen «VÍKINGR» som åpnet i 2019.Kulturhistorisk museums vikingtidsutstilling «VÍKINGR»
miniatyr|Informasjonstavle
En forstørret replika av spaden som ble brukt til å grave opp skatten, finner man i rundkjøringen i sentrum av Hokksund. En informasjonstavle finnes på stedet hvor skatten ble funnet.

Ifølge den britiske arkeologen og kunsthistorikeren David Wilson i boka The Hoen Hoard'' fra 2006 er skatten omtalt i hver eneste lærebok om vikingtiden siden andre verdenskrig.

 Andre funn på Eiker 
I tillegg til Hoenskatten er det gjort mange andre funn på Eiker. I 1911 ble det funnet en sølvskatt på en gård, og det er også funnet 20 graver og gjort 13 enkeltfunn. I 2014 fant man en vikinggård ikke langt fra Hokksund sentrum. Halvparten av gravene inneholdt våpen. Det er gjort flere våpenfunn her enn i andre områder i Norge - sverd, økser, spyd, skjold og pilespisser. Det kan virke som om eikværingene var glade i å slåss. I to graver ble det funnet rester av skip i dårlig forfatning. Også hester, gravlagt med eierne, og rideutstyr er funnet i fire av gravene. Det er ikke mange vikinger fra Eiker man vet navnet på, men Bødmund Skot, fra Skotsmoen i nærheten av Skotselv, er en av dem.Nina Kristiansen: «Vikingene var fra Hokksund», forskning.no 7. juli 2019

Flere utgravinger ved Sem foregikk i 10 uker våren og sommeren 2023. Det ble funnet tydelige spor etter et stort hus med en bredde på hele 16 meter. Det ble gravd ut i en lengde på 22 meter, det fortsetter sannsynlig under Semsveien og videre på andre siden på jordet som ennå ikke er undersøkt. Nærmere undersøkelser viste at det ikke var fra vikingetiden men helt tilbake til 200-tallet. Det ble også funnet spor etter tre mindre hus fra rundt 300-400-tallet. Funn av 30 - 40 kokegroper som antas være fra år 300-500 e.kr. er også gjort. Feltet langs Semsveien som ble undersøkt tror man å ligge i utkanten av det som en gang var en bykjerne.

 Se også 

 Sem-funnene

 Referanser 

 Eksterne lenker 
 VIKINGR Video - Kulturhistorisk Museum
 VIKINGR 360 graders visning - Kulturhistorisk Museum
 Digital utstilling ”Viking Gold. Treasure politics since 1800”

Kategori:Arkeologi i Norge
Kategori:Øvre Eikers historie
Kategori:Kultur i Øvre Eiker
Kategori:Hokksund