Koreansk kalender

Koreansk kalender er en lunisolarkalender som på samme måte som med tilsvarende tradisjonelle kalendre i Øst-Asia er basert på den kinesiske kalender. Datoer er kalkulert fra den koreanske meridianen, og merkedager og festivaler er basert på koreansk kultur.

Den gregorianske kalenderen ble offisielt tatt i bruk i 1895, men tradisjonelle festivaler og årsberegning for eldre generasjoner er fremdeles basert på den gamle kalenderen.Korean Holidays    Den største festivalen i Korea er Seolnaal, den første dagen i den tradisjonelle koreanske nyttårsfeiringen. Andre viktige festdager er Daeboreum eller Boreumdaal (den første fullmåne), Dano (vårfest) og Chuseok (høstfest).

Historie
Den tradisjonelle kalenderen viste årstall via koreanske æranavn fra 270 til 963. Kinesiske æranavn ble brukt til 1895 da en fra offisielt hold sluttet å bruke månekalenderen.

Den gregorianske kalenderen ble tatt i bruk av det nye Det koreanske imperiet 1. januar 1895, men med årstall nummerert fra etableringen av Joseon i 1393. Fra 1897 ble koreanske æranavn brukt for årsperiodene inntil Japans kolonisering av Korea i 1910. Da overtok Japanske æranavn for å telle år i den gregorianske kalenderen inntil okkupasjonen tok slutt i 1945. 

Fra 1945 til 1961 benyttet Sør-Korea den gregorianske kalenderens årstall, talt fra etableringen av Gojoseon i år 2333 f. Kr. (ansett som år 1), året da det første koreanske kongedømmet ble grunnlagt av Dangun Wanggeom, derfor ble disse årene Dangi (단기) 4278 til 4294. Denne nummereringen ble benyttet uformelt i den koreanske månekalenderen før 1945, men er i dag bare i sporadisk bruk.

I Nord-Korea benyttes Juchekalenderen siden 1997, der årstallene nummereres etter fødselsåret til Kim Il-sung.

Funksjoner
 Kinesisk zodiac av 12 jordgrener (dyr) blr brukt for å telle tiler og år;
 De ti himmelstammene ble kombinert med de 12 jordgrenene for på forme 60-års sykler;
 Årets 24 stasjoner ligger vel 15 dager fra hverandre;
 Måne-månedene inkluderer skudd-måneder hvert andre eller tredje år.

Festivaler
Månekalenderen er brukt for å markere tradisjonelle festdager, som koreansk nyttår, Chuseok og Buddhas bursdag. Den er også brukt for jesaseremonien, for forfedrene og for å markere eldre koreaneres bursdag.

Tradisjonelle merkedager
 Festdag  Betydning  Hendelse  Dato (måne)  Mat Seollal  Nyttårsdag  Seremoni ved forfedrenes graver, nyttårshilsner er utvekslet med familie, slektninger og naboer; bukke for eldre (sebae), yutnori.  1. dag, 1. måned  oppskårne riskaker i suppe (tteokguk), honningkaker (yakwa). Daeboreum  Første fullmåne  Hilse månen (dalmaji), drageflygning, talisman-brenning for å beskytte mot onde ånder (aengmagi taeugi), bålbrenning (daljip taegi)  15. dag, 1. måned  ris kokt med fem kornsorter (ogokbap), spise nøtter (bureom), drikke vin (gwibalgisul) Meoseumnal  Festival for tjenere  Renhold i hjemmet, seremoni for alder, fiskers sahman-rite (yeongdeunggut)  1. dag 2. måned  fylte furusmakende riskaker (songpyeon) Samjinnal  Trekk-svalene vender tilbake  Fotkamp, historiefortelling  3. dag, 3. måned  Azaleavin (dugyonju), pannekake (dungyeon hwajeon) Hansik  Landbrukssesongen begynner  Besøke forfedrenes graver og gjennomføre et offerrite, vaske og vedlikeholde. Se også Ching Ming-festivalen  105 dag etter vintersolverv  bare kald mat: burotkake (ssuktteok), burotdumplings (ssukdanja), burotsuppe (ssuktang) Chopail  Buddhas bursdag  Lanternefestival  8. dag, 4. måned  riskake (jjinddeok), blomsterkake (hwajeon) Dano  Vårfestival  Vaske håret med irisvann, ssireum, gi vifter som gave 5. dag, 5. måned  riskake med urter (surichitteok), sildesuppe (junchiguk) Yudu  Vann hilsen  Vannhilsen, vaske håret for å vaske bort ulykke  15. dag, 6. måned  Femfargede nudler (yudumyeon), ris dumplings (sudan) Chilseok  Dagen da Gyeonwoo og Jiknyeo møttes, i koreansk folkeeventyr  Ferdigveving  7. dag, 7. måned  hvetepannekake (milijeonbyeong), riskake med røde bønner (sirutteok) Baekjung  Tilbedelse til Buddha  Tilbe Buddha  15. dag, 7. måned  varierte riskaker (seoktanbyeong) Chuseok  Høstfestival  Besøker forfedrenes graver, ssireum, ofre de tidligste riskornene (olbyeosinmi), runddans (ganggang suwollae)  15. dag, 8. måned  riskaker med furusmak, fylt med kastanjer, sesam eller bønner (songpyeon), taro suppe (torantang) Jungyangjeol  Trekk-spurvene drar  Feirer høsten med poesi, maling og naturopplevelser. Se også Chung Yeung-festivalen  9. dag, 9. måned  krysantemum pannekake (gukhwajeon), riskerogn (eoran), honningsitronte (yujacheong) Dongji  Vintersolverv  Riter for å drive ut onde ånder  rundt 22. desember i solkalenderen  rød bønnesuppe med risdumplings (patjuk) Seotdal Geumeum  Nyttårskveld  Våker hele natta ned åpne dører for å motta forfedrenes ånder  Siste dag i 12. måned  ris og grønsaker (bibimbap), riskaker av bønnepulver (injeolmi), tradisjonelle kjeks (hangwa) 
Det er også mange regionale festdager som feires etter månekalenderen.

 Se også 
 Offentlige fridager i Nord-Korea
 Offentlige fridager i Sør-Korea

Referanser

 Pyeon, Prof. M. Y. The Folkloric Study of Chopail (Buddha's Birthday). Seoul: Minsokwon, 2002.

Kategori:Koreansk kultur
Kategori:Kalendere