Den nederrhinsk-westfaliske rikskrets

Den nederrhinsk-westfaliske rikskrets (tysk: Niederrheinisch-Westfälischer Reichskreis) var en rikskrets i det tysk-romerske rike. Den bestod av territorium fra det tidligere hertugdømmet Nederlothringen, Friesland og den westfaliske delen av  det tidligere hertugdømmet Sachsen.

Rikskretsen bestod av flere små stater. Grevene De la Marck klarte likevel å forene et stort område inn under de forente hertugdømmene Jülich-Kleve-Berg fra 1521. Keiserrikets største kirkelige territorium blei regjert av fyrstbiskopene av Münster.

 Navn Status Kommentar 20px  Aachen Fri riksstad Riksumiddelbarhet gitt av keiser Fredrik I Barbarossa i 1166 20px  Anholt     Herlighet Tidligere et område tilhørende Utrecht-biskopene, riksumiddelbar siden 1300-tallet. Underlagt Herren av Gemen, overdratt til Salm-Salm i 1641
|-
! scope="row" style="text-align: left;" | 20px  Beilstein
| Herlighet
| Len av Trier siden 1488, styrt av Freiherren von Metternich fra 1635, Reichsgrafen fra 1679
|-
! scope="row" style="text-align: left;" | 20px  Bentheim
| Grevskap
| Arva av Freiherren von Steinfurt i 1421, Bentheim-Bentheim siden 1454, igjen holdt av Steinfurt fra 1530.
|-
! scope="row" style="text-align: left;" | 20px   Berg
| Hertugdømme
| Opphøyd til hertugdømme av kong Wencel av Luxembourg i 1380, del av De forente hertugdømmene Jülich-Kleve-Berg fra 1521 til 1614. Gikk sammen med Jülich inn i Pfalz-Neuburg som følge av Xantentraktaten.
|-
! scope="row" style="text-align: left;" | 20px   Blankenheim-Gerolstein
| Grevskap
| Arva av Manderscheid i 1468
|-
! scope="row" style="text-align: left;" | 20px   Brakel
| Riksstad
| 
|-
! scope="row" style="text-align: left;" | 20px   Cambrai
| Fyrstbispedømme
| Bispedømme etablert på 500-tallet, riksumiddelbarhet gitt av kong Henrik II i 1007, erkebispedømme fra 1559, innlemma i Frankrike etter freden i Nijmegen i 1679
|-
! scope="row" style="text-align: left;" | 20px   Cambrai
| Riksstad
| Status utfordra av Cambraibiskopene, opphøya til et hertugdømme av keiser Maximilian I i 1510.
|-
! scope="row" style="text-align: left;" | 20px   Corvey
| Fyrstabbedi
| Etablert i 815 av kong Ludvig den fromme
|-
! scope="row" style="text-align: left;" | 20px   Delmenhorst
| Grevskap
| Etablert av en gren av huset Oldenburg, underlagt Oldenburg siden 1436
|-
! scope="row" style="text-align: left;" | 20px   Diepholz
| Grevskap
| Etablert rundt 1160, overdratt til Braunschweig-Lüneburg i 1585
|-
! scope="row" style="text-align: left;" | 20px   Dortmund
| Riksstad
| Status anerkjent av keiser Fredrik II av Hohenstaufen i 1236
|-
! scope="row" style="text-align: left;" | 20px   Duisburg
| Riksstad
| Gitt i pant til Klevefamilien av kong Rudolf av Habsburg i 1290, fratatt tittelen som riksstad av kurfyrst Fredrik Vilhelm I av Brandenburg i 1674
|-
! scope="row" style="text-align: left;" | 20px   Düren
| Riksstad
| Status bekrefta av keiser Otto III i 1000, gitt i pant til Hertugdømmet Jülich av keiser Fredrik II av Hohenstaufen i 1241 
|-
! scope="row" style="text-align: left;" | 20px   Øst-Friesland
| Grevskap
| Opphøyd til fyrstedømme i 1662, underlagt Preussen i 1744
|-
! scope="row" style="text-align: left;" | 20px    Echternach
| Fyrstabbedi
| Etablert rundt 698 av Sankt Willibrord, riksumiddelbarhet skjenka av kong Pippin den yngre i 751, annektert av den første franske republikken i 1794  
|-
! scope="row" style="text-align: left;" | 20px   Essen
| Fyrstabbedi
| Etablert i 845 av Sankt Altfrid, riksumiddelbarhet sannsynligvis skjenka av kong Konrad I (911-918), sekularisert og underlagt kongeriket Preussen i 1803
|-
! scope="row" style="text-align: left;" | 20px     Fagnolle
| Herlighet
| Styrt av huset Ligne, opphøyd til grevskap i 1770
|-
! scope="row" style="text-align: left;" | 20px     Gemen
| Herlighet
| Styrt av grevene av Holstein-Schauenburg, overdratt til huset Limburg-Stirum i 1640
|-
! scope="row" style="text-align: left;" | 20px     Gimborn
| Herlighet
| Styrt av huset Schwarzenberg, riksumiddelbarhet gitt av keiser Ferdinand II av Habsburg i 1631, opphøyd til grevskap i 1698, solgt til Johann Ludwig av Wallmoden i 1782
|-
! scope="row" style="text-align: left;" | 20px   Gronsveld
| Herlighet
| Riksumiddelbarhet gitt av keiser Maximilian I av Habsburg i 1498, opphøyd til grevskap rundt 1588, annektert av Frankrike i 1794
|-
! scope="row" style="text-align: left;" | 20px     Hallermund
| Grevskap
| Len av Braunschweig-Calenberg rundt Springe, opphøyd til riksgrevskap i 1706
|-
! scope="row" style="text-align: left;" | 20px   Herford
| Fyrstabbedi
| Nonnekloster etablert i 789, midlertidig fyrstabbedistatus siden 1147, stadfesta av keiser Fredrik I Barbarossa i 1152
|-
! scope="row" style="text-align: left;" | 20px   Herford
| Riksstad
| Riksumiddelbarhet gitt fra Herford abbedi, utfordra av Jülich-Kleve-Berg fra 1547, annektert av det brandenburgske  grevskapet Ravensberg i 1652
|-
! scope="row" style="text-align: left;" | 20px   Holzappel
| Grevskap
| Tidligere under huset Nassau, gitt av keiser Ferdinand III av Habsburg til sin feltmarskalk Peter Melander von Holzappel i 1643, underlagt Anhalt-Bernburg i 1676
|-
! scope="row" style="text-align: left;" | 20px   Hoya
| Grevskap
| Len av Braunschweig-Lüneburg fra 1519, slektslinje utdødd i 1582
|-
! scope="row" style="text-align: left;" | 20px   Jülich
| Hertugdømme
| Riksumiddelbarhet stadfesta av keiser Ludvig IV av Wittelsbach i 1328, opphøyd til hertugdømme av keiser Karl IV av Luxembourg i 1356, del av de forente hertugdømmene Jülich-Kleve-Berg 1521 til 1614, gikk sammen med Berg inn i Pfalz-Neuburg som følge av Xantentraktaten 
|-
! scope="row" style="text-align: left;" | 20px   Kleve
| Hertugdømme
| En del av Jülich-Cleves-Berg fra 1521 til 1614, gikk sammen med Mark og Ravensberg inn i Markgrevskapet Brandenburg som følge av Xantenavtalen.
|-
! scope="row" style="text-align: left;" | 20px   Köln
| Riksstad
| Status anerkjent av keiser Fredrik III av Habsburg i 1475. 
|-
! scope="row" style="text-align: left;" | 20px     Kerpen og Lommersum
| Herlighet
| Annektert av hertugdømmet Brabant fra Köln etter slaget ved Worringen i 1288, arva av hertugdømmet Burgund i 1406 og av huset Habsburg i 1482, overdratt til Jülich i 1710, opphøyd til grevskap i 1712, fikk riksumiddelbarhet i 1786
|-
! scope="row" style="text-align: left;" | 18px   Kornelimünster
| Fyrstabbedi
| Etablert i 814 av Sankt Benedikt av Aniane
|-
! scope="row" style="text-align: left;" | 20px   Lemgo
| Riksstad
| Etablert rundt 1190 av herre Berard II av Lippe, riksumiddelbarhet'' stadfesta av rikskammerretten Liège Fyrstbispedømme Etablert rundt 315 av Sankt Maternus av Köln ved Tongeren 18px   Lingen GrevskapPreussen i 1702 20px   Lippe Herlighet Herlighet etablert rundt 1123, opphøyd til grevskap i 1528. Lippe-Alverdissen blei egen stat i 1613 (Schaumburg-Lippe fra 1643), opphøyd til fyrstedømme i 1789 20px   Luxembourg Hertugdømme Til Burgundisk rikskrets i 1512 20px   Manderscheid Grevskap Kontrollerte Schleiden etter 1445, opphøyd til riksgrevskap av keiser Fredrik III av Habsburg i 1457, arva Blankenheim-Gerolstein i 1468, Sternberg-Manderscheid fra 1780, annektert av Frankrike i 1794 20px   Mark Grevskap Etablert rundt 1160, fikk kontroll over Kleve i 1368, del av Jülich-Kleve-Berg fra 1521 til 1614, gikk sammen med Kleve og grevskapet Ravensberg inn i  Brandenburg som følge av Xantentraktaten. 20px   Myllendonk       Herlighet Gjenvant riksumiddelbarhet i 1700, regjert av grevene av Ostein fra 1732 20px   Minden Fyrstbispedømme Sekularisert og innlemmet i Brandenburg etter freden i Westfalen i 1648 som fyrstedømmet Minden  20px   Moers Grevskap Først nevnt i kilder fra 1186, styrt av Wied etter 1493, styrt av grevene av Neuenahr etter 1519, arva av Adolf van Nieuwenaar i 1578, av Maurits av Nassau i 1594, inngikk i Preussen som fyrstedømme i 1702  20px   Münster Fyrstbispedømme Bispedømme etablert av sankt Ludger rundt 805, riksumiddelbart territorium stod sjølstendig i 1180 etter løsrivelse fra hertugdømmet Sachsen, holdt som en del av en personalunion av Wittelsbach-fyrstbiskopene av Köln 1612-1650, 1683-1688 og 1723-1801 20px   Nassau-Dillenburg Grevskap  20px   Nassau-Diez Grevskap Tidligere grevskapet Diez, arva av Nassau-Dillenburg i 1386, ut av Nassau-Dillenburg i 1606, fyrstedømme i 1654, arva Oranien i 1702, bytta navn til Oranien-Nassau 20px   Nassau-Hadamar Grevskap Ut fra Nassau-Dillenburg i 1606, fyrstedømme i 1650, slektslinje utrydda i 1711, underlagt Oranien-Nassau i 1743 20px   Oldenburg     Grevskap  20px    Osnabrück    Fyrstbispedømme  20px    Paderborn      Fyrstbispedømme  20px    Pyrmont Grevskap  20px    Ravensberg Grevskap Etablert rundt 1140 ut fra det tidligere grevskapet Calvelage, underlagt Berg etter 1346, en del av Jülich-Kleve-Berg fra 1521 til 1614, gikk sammen med Kleve og Mark inn i Brandenburg som følge av Xantentraktaten 20px     Reckheim Grevskap  20px     Reichenstein Herlighet  20px    Rietberg Grevskap  20px     Salm-Reifferscheid-Dyck Grevskap Uklar status 20px     Sayn Grevskap  20px     Schaumburg Grevskap  20px     Schaumburg-Hesse Grevskap  20px     Schaumburg-Lippe     Grevskap  20px     Schleiden Grevskap  20px     Soest Riksstad  20px     Spiegelberg Grevskap      Stavelot-Malmedy Fyrstabbedi  20px     Steinfurt Grevskap Bentheim-Steinfurt etter 1454, riksumiddelbarhet gitt av keiser Fredrik III av Habsburg i 1486, blei til grevskapet Steinfurt i 1495 20px     Tecklenburg Grevskap Bentheim-Tecklenburg fra 1557 20px     Thorn    Fyrstabbedi  20px     Utrecht Fyrstbispedømme seinere over i Burgundisk rikskrets 20px     Verden Fyrstbispedømme Sekularisert og overgang til fyrstedømme, regjert av Sveriges konge fra 1648 20px     Verden Riksstad Uklar status 20px     Virneburg Grevskap  20px     Warburg Riksstad  20px     Werden Fyrstabbedi  20px     Wesel Riksstad Uklar status 20px     Wickrath Grevskap 20px     Wied Grevskap  20px     Winneburg Herlighet       Wittem Herlighet 



Kategori:Rikskretser i det tysk-romerske rike