Qanat

Qanat eller quanat (fra arabisk: قناة; brukt i Iran, Syria og Jordan)Nair, V. Sankaran (2004): Etymological Conduit to the Land of Qanat  er et irrigasjonssystem som brukes til å skape et pålitelig vannforsyningssystem for menneskelige bosetninger og kunstig vanning i varme, tørre og halvtørre klimaer. Vannforsyningssystemet er også kjent som kariz eller kareze (fra persisk: كاريز, brukt i Iran, Afghanistan, Pakistan og Sentral-Asia, kommer fra persisk: كاهریز), kahan (fra persisk: کهن), khettara (brukt i Marokko), galeria (brukt i Spania), falaj (brukt i De forente arabiske emirater og Oman), kahn (brukt i Balutsjistan) og foggara eller fughara (brukt i Nord-Afrika). Alternative navn for qanat i Asia og Nord-Afrika er kakuriz, chin-avulz og mayun. Vanlige stavelser/transliterasjoner av qanat på engelsk er blant annet kanat, khanat, kunut, kona, konait, ghanat og ghundat.

Nært beslektet til slike strukturer er vanningssystemet i Turfan i Kina. Teknologien skal etter alt å dømme ha utviklet seg i oldtidens Iran,Hassan, Ahmad Y.: Transfer Of Islamic Technology To The West, Part II: Transmission Of Islamic Engineering    Beaumont, Peter; Bonine, Michael E.; Stanley, Keith: Qanat, Kariz and Khattara: Traditional Water Systems in the Middle EastWulff, Hans E.: The Traditional Crafts of Persia: Their Development and Technology  og deretter spredt seg til andre kulturer via blant annet Silkeveien, men de to nylig oppdagede falaj-systemene i al-Ain i De forente arabiske emirater og Umm Safah i Sharjah er datert til henholdsvis 1000 f.Kr. Alsharhan, A. S.: Desertification in the third millennium: proceedings of an international, s .377‏ Masood, Ehsan; Schaffer, Daniel: Dry: life without water, s .182‏ og jernalderen.Proceedings of the Seminar for Arabian Studies, 31-32, s. 131Principles of Water Resources: History, Development, Management, and Policy بواسطة Thomas V. Cech Den tidligste skriftlige kilden stammer fra perioden 722 til 705 f.Kr. i en skildring av Sargon IIs felttog.

Minst 1000 år f.Kr. utviklet perserne et system for å forvalte grunnvannet. I byen Gonabad er en qanat laget 700 år f.Kr. fortsatt i bruk; den er med opp til 360 meter dyp og lengde på 45 km en av de største. Dette var flere hundre år før romerne bygde akvedukter. Qanatenes tunneller og sjakter ble gravd ut for hånd.

Verdien av en qanat er direkte relatert til kvaliteten, volumet og regulariteten til vannstrømmen. Historisk sett er en stor del av befolkningen i Iran og andre tørre land i Asia, Midtøsten og Nord-Afrika avhengig av vannet fra qanater; befolkningsområdene korresponderte tett med områdene der det var mulig å bygge slike vanningskanaler. Til tross for at det var dyrt å bygge en qanat var dens langsiktige verdi for samfunnet, og derfor for gruppen som investerte i å bygge og vedlikeholde den, av stor betydning. 

 Tekniske egenskaper og virkemåte 
Qanater bygges som en serie av brønnlignende sjakter, knyttet til hverandre ved hjelp av såvidt slake tunneler. Qanater tappes ut i underjordisk vann på en måte som effektivt leverer store mengder vann til overflaten, uten behov for pumping. Vannet drenerer ved hjelp av tyngdekraften, med destinasjon på et lavereliggende område enn kilden, som vanligvis er en høyereliggende akvifer. Qanater gjør det mulig å transportere vann over lange avstander i varme, tørre klimaer uten å tape en stor prosentandel av vannet gjennom vannsig og fordampning. 

Det er svært vanlig i byggingen av en qanat at vannkilden allerede finnes under bakken ved foten av en rekke forberg av fjell, hvor vann grunnvannsspeilet er nærmest overflaten. Fra dette punktet opprettholdes helningen på qanaten nærmere vannrett enn flaten over, før vannet til slutt renner ut av qanaten over bakkenivå. For å nå en akvifer må qanatene ofte strekke seg over lange avstander.   

Noen ganger deles qanater inn i et underjordisk distribusjonsnettverk bestående av mindre kanaler, som blir kalt kariz. Akkurat som qanatene ble disse små kanalene bygd under bakken for å unngå forurensning. I noen tilfeller lagres vann fra en qanat i et reservoar, vanligvis for lagring av vannstrøm om natten for senere bruk om dagen. Et Ab Anbar er et eksempel på et tradisjonelt reservoar for drikkevann fra Persias storhetstid som tilføres vann fra en qanat.

Qanat-systemet har den fordelen at det er motstandsdyktig mot naturkatastrofer som jordskjelv og flom, og mot bevisst ødeleggelse i krig. Videre er det nærmest insensitiv for nedbørsmengder, og leverer en vannføring med bare gradvise variasjoner fra våte til tørre år.

 Bruksområder 
Qanat-teknologien brukes mest i områder med følgende egenskaper:
 Mangel på større elver med helårsvannføring tilstrekkelig til å støtte irrigasjon.
 Potensielle fruktbare områder i nærheten av nedbørsrike fjell eller fjellkjeder. 
 Tørt klima med sterk fordampning fra overflaten, slik at overflatereservoarer og -kanaler vil føre til høye tap.
 En akvifer i det potensielle fruktbare området som er for dyp for nyttig bruk av enkle brønner.

 Se også 
 Oase
 Menara-hagen
 Ab Anbar
 Yakhchal

 Referanser 

 Litteratur 
 English, Paul Ward (21. juni 1968): «The Origin and Spread of Qanats in the Old World» i: Proceedings of the American Philosophical Society, Vol. 112, No. 3, s. 170-181, (i JSTOR)
 Motiee H, Mcbean E, Semsar A, et al. (Desember 2006): «Assessment of the Contributions of Traditional Qanats in Sustainable Water Resources Management» i: Journal of Water Resources Development 22 (4), s. 575–88. doi:10.1080/07900620600551304.
 Madani K (2008): «Reasons behind Failure of Qanats in the 20th Century» i: World Environmental and Water Resources Congress 2008: 1–8. doi:10.1061/40976(316)77.
 Hadden, Robert Lee (2005): Adits, Caves, Karizi-Qanats, and Tunnels in Afghanistan: An Annotated Bibliography, US Army Corps of Engineers, Army Geospatial Center.

 Eksterne lenker 

  Artikkel om kareze i Turfan, Xinjiang, Folkerepublikken Kina – waterhistory.org
  Qanat  – livius.org
  Qanater i Iran – destinationiran.com
  The origin and spread of qanats in the Old World 

Kategori:Brønner
Kategori:Vannforsyning
Kategori:Landbruk