Daliandialekt

Daliandialekt (kinesisk: 大連話, pinyin: Dalian hua, engelsk: Dalnian, rōmaji: Dairen-ben) er en dialekt innen språket mandarin. Den tales på Liaodonghalvøya, med byen Dalian og inn i byprefekturene Dandong og Yingkou. Daliandialekten deler mange særtrekk med dialekten på Shandonghalvøya på den andre siden av Bohaistredet; sammen danner disse talemålene dialektgruppen jiaoliaomandarin (胶辽官话). Daliandialekten har mange låneord fra japansk og russisk, noe som skyldes at området historisk har vært underlagt først russisk og senere japansk styre.大連方言について  

Røst
Uttaleforskjeller mellom daliandialekt og standard kinesisk (putonghuadialekt)
Uttaleforskjeller mellom daliandialekt og standard kinesisk (putonghuadialekt) Putonghuadialekt → Daliandialekt  Eksempel zh,ch,sh,r → z,c,s,y  中國人 zhōng guó rén → Zong1-guo2-yin2 d,t,n,l,z,c,s+uei,uan,uen → d,t,n,l,z,c,s+êi,an,en  對 dù(e)i → dêi4 o og individuell uo → e  胳膊 gē bo → ge3-be脫 tuō → te3 suffiks "子" → e  孩子 hái zi → hai2-e w+a,ai,ei,an,en,ang,eng → v+a,ai,êi,an,en,ang,engwu og wo endrer ikke  晚飯 wǎn fàn → van3-fan4 tall "二" → ar4  王二小 wáng èr xiǎo → Vang2 Ar4-xiou3 瑞 → suêi4崖 → ai2  瑞士 rùi shì → Suêi4-si泡崖 pào yá → Pou4-ai2 n+i,iang,ie,ian,iao,iu,in,ing,ü,üe → gn+i,iang,iê,iên,iou,ieu,in,ing,ü,üênu endres ikke  你 nǐ → gni3虐 nüè → gnüê4

Konsonanter
Tablation av konsonanter
 b  p  m  f  v d  t  n   l g  k    h  j  q  gn  x  y zh  ch    sh  r z  c    s       w
 Mørk blå farge betyr vokaler.

Vokaler
Tablation av vokaler - 1
 a  ai   an  ang ê  êi   ên  o   ou   ong e   eu  en  eng i  ieu  in  ing u uêi  uen  ü    ün 

Tablation av vokaler - 2
 ia     iang iê    iên     iou   iong ua  uai   uan  uang uo     üê    üên  i  i  m  n  ng
 Mørk rød farge betyr sammensatte vokaler; ai, êi, ou, eu, an, ên, en, in, ün, ang, ong, eng, ing er som grunnleggende vokaler.
  og  er apical vokaler av zhi, chi, shi, ri og zi, ci, si.
 m, n og ng er nasale vokaler i frittstående stavelser; det er også to stavelser av "hm 噷" og "hng 哼".

Tolv erhuayuner
 Grunnleggende vokaler  ai 蓋 an 碗 ên 邊  i 字 ü 魚 êi 輩 en 根  a 瓦  ê 碟  o 窩  e 歌  u 肚  ou 包  eu 頭  ang 缸  ong 工  eng 燈Erhua vokaler  ar  er  ahr  êr  or  ehr  ur  our  eur  angr  ongr  engr 
 "瓦兒" og "碗兒" er ulike, "歌兒" og "根兒" er ulike, vokalen i "根兒" er en slags retrofleks midt i sentrale vokaler.
 i i stavelsene "zi, ci, si, zhi, chi, shi, ri" er en apical vokal. Etter erhua-ing blir i til êr, slik som "字兒"zer4 og "事兒"sher4.
 Regelen for i, u, ü ved å kombinere med erhua-vokaler er den samme som regel av de å kombinere med de grunnleggende vokalene, så de tabulation av denne delen er utelatt.

Tonelag
+ Daliandialektens tonelag Tonelag Nr.  1  2  3  4  5  6  Ikke merket JiaoliaomandarinDaliandialekt  Yinping (LavMidten fallende)  Yangping (Midten stiger)  Shangsheng (Midten konkave)  Yinqu (HøyMidten fallende)  Zhongqu (Midten nivå/Lav stiger)  Yangqu (Lav fallende)  Qingsheng 31  24  213  52  33/13  21  -- JianghuaimandarinNanjingdialekt  Yinping (LavMidten fallende)  Yangping (Lav stiger)  Shangsheng (Lav konkave)  Qusheng (HøyMidten nivå)  Rusheng (Høy debutant)   Qingsheng 31  13  212  44  5   Variabel NordøstmandarinBeijingdialekt  Yinping (Høy nivå)  Yangping (Høy stiger)  Shangsheng (Høy konkave)  Qusheng (Høy fallende)    Qingsheng 55  35  214  51    --
Regler i daliandialekten:
Når en stavelse med tonelag 1 blir etterfulgt av en stavelse som har tonelag 1, eller en stavelse med tonelag 4 blir etterfulgt av en stavelse som har tonelag 1, vil vanligvis den første stavelsen bli uttalt med tonelag 5 mens tonelaget i den neste stavelsen forblir uforandret, som i "家家戶戶"jiahr5-jiahr1-hur6-hur4, "駕崩"jia5-beng1.Vær oppmerksom på at tonelag 1 i daliandialekten er en slags fallende tone, ikke en høy, konstant tone som i putonghuadialekten.
Når en stavelse med tonelag 1 blir etterfulgt av en stavelse som har tonelag 4, vil tonelaget i den første stavelsen vanligvis ikke endre seg, mens den neste stavelsen vil bli uttalt med tonelag 6, som "蟋蟀"xi1-suê6 eller xi3-suêr, "稀碎"xi1-sêi6.
Når en stavelse med tonelag 4 blir etterfulgt av en stavelse som har som også har tonelag 4, vil vanligvis den første stavelsen bli uttalt i tonelag 5 og den neste stavelsen bli uttalt i tonelag 6, som "畢恭畢敬"bi5-gongr1-bi5-jingr6, "客客氣氣"kehr4-kehr-qi5-qi6.Vær oppmerksom på at den ekstraordinære natur av noen reiteratives og noen onomatopoeias.

Skrift
Nye former
15 enkeltvokaler, 3 nasaler. 15 enkeltkonsonanter, 1 zero innledende.

Fra åpen "a" til trang "m", 366 stavelsessymboler, 183 store bokstaver, 183 små bokstaver.

183 StavelsesskriftVokalerBakreFremreHalvåpenHalvtrangTrangHalvåpenHalvtrangTrang urundede  rundet  urundede  rundet  urundede  rundet  urundede  rundet  urundede  rundet  urundede  rundetKonsonanterDorsalFrikativuaspirerte aa[ʌ] = xa[ɣʌ][ɣʌ]  oa[ɣɔ]  â[ɣɤ]  oâ[ɣo]  u[ɣɯ]  ou[ɣu]  e[ɣɛ]  oe[ɣœ]  ê[ɣe]  oê[ɣø]  i[ɣi]  oi[ɣy]aspirert ha[xʌ]  hoa[xɔ]  hâ[xɤ]  hoâ[xo]  hu[xɯ]  hou[xu]  he[xɛ]  hoe[xœ]  hê[xe]  hoê[xø]  hi[xi]  hoi[xy]Plosivuaspirerte ga[ɡʌ]  goa[ɡɔ]  gâ[ɡɤ]  goâ[ɡo]  gu[ɡɯ]  gou[ɡu]  ge[ɡɛ]  goe[ɡœ]  gê[ɡe]  goê[ɡø]  gi[ɡi]  goi[ɡy]aspirert ka[kʌ]  koa[kɔ]  kâ[kɤ]  koâ[ko]  ku[kɯ]  kou[ku]  ke[kɛ]  koe[kœ]  kê[ke]  koê[kø]  ki[ki]  koi[ky]Nasalprefix nga[ŋʌ]  ngoa[ŋɔ]  ngâ[ŋɤ]  ngoâ[ŋo]  ngu[ŋɯ]  ngou[ŋu]  nge[ŋɛ]  ngoe[ŋœ]  ngê[ŋe]  ngoê[ŋø]  ngi[ŋi]  ngoi[ŋy]suffiksng[ŋ]KoronalFrikativuaspirerte zaza[zʌ] = la[lʌ] = ya[jʌ][zʌ]  zoa[zɔ]  zâ[zɤ]  zoâ[zo]  zu[zɯ]  zou[zu]  ze[zɛ]  zoe[zœ]  zê[ze]  zoê[zø]  zi[zi]  zoi[zy]aspirert sa[sʌ]  soa[sɔ]  sâ[sɤ]  soâ[so]  su[sɯ]  sou[su]  se[sɛ]  soe[sœ]  sê[se]  soê[sø]  si[si]  soi[sy]Plosivuaspirerte da[dʌ]  doa[dɔ]  dâ[dɤ]  doâ[do]  du[dɯ]  dou[du]  de[dɛ]  doe[dœ]  dê[de]  doê[dø]  di[di]  doi[dy]aspirert ta[tʌ]  toa[tɔ]  tâ[tɤ]  toâ[to]  tu[tɯ]  tou[tu]  te[tɛ]  toe[tœ]  tê[te]  toê[tø]  ti[ti]  toi[ty]Nasalprefix na[nʌ]  noa[nɔ]  nâ[nɤ]  noâ[no]  nu[nɯ]  nou[nu]  ne[nɛ]  noe[nœ]  nê[ne]  noê[nø]  ni[ni]  noi[ny]suffiksn[n]LabialFrikativuaspirerte vava[vʌ] = wa[wʌ][vʌ]  voa[vɔ]  vâ[vɤ]  voâ[vo]  vu[vɯ]  vou[vu]  ve[vɛ]  voe[vœ]  vê[ve]  voê[vø]  vi[vi]  voi[vy]aspirert fa[fʌ]  foa[fɔ]  fâ[fɤ]  foâ[fo]  fu[fɯ]  fou[fu]  fe[fɛ]  foe[fœ]  fê[fe]  foê[fø]  fi[fi]  foi[fy]Plosivuaspirerte ba[bʌ]  boa[bɔ]  bâ[bɤ]  boâ[bo]  bu[bɯ]  bou[bu]  be[bɛ]  boe[bœ]  bê[be]  boê[bø]  bi[bi]  boi[by]aspirert pa[pʌ]  poa[pɔ]  pâ[pɤ]  poâ[po]  pu[pɯ]  pou[pu]  pe[pɛ]  poe[pœ]  pê[pe]  poê[pø]  pi[pi]  poi[py]Nasalprefix ma[mʌ]  moa[mɔ]  mâ[mɤ]  moâ[mo]  mu[mɯ]  mou[mu]  me[mɛ]  moe[mœ]  mê[me]  moê[mø]  mi[mi]  moi[my]suffiksm[m]

 Stavelser som Dalianese har, men Putonghua ikke har 
biang3 (Dette kinesiske tegnet er ikke laget ennå.) – 【Prefiks】som ofte brukes i en nedsettende betegnelse, for å understreke rollen til humøret
pia3 (Dette kinesiske tegnet er ikke laget ennå.) – 【Verb】til latterliggjøre

Ordforråd
 Dalianese av full østers smaken Dalianese  Betydning  Dalianese  Betydning  Dalianese  Betydning  Dalianese  Betydning  Dalianese  Betydning xiê3  ekstremt  chour2  dum / utdatert  hui3-le  Oh, ingen!  bai2-hu  extemporaneous / til blatter  zuo3-suo  å kaste bort lang4  coxcombry  biou1  tåpelig  kehr1-le  kan ikke hjelpe det  guan2-duor1  alltid  de4-se  flighty sheur4  piquant / Kul!  bai4  ikke  zi1-shi  natty  gniên4-yang  vis misnøye taktfullt  xiang2-hu  ikke veldig oppfylt / til misliker gan1-jing  Flott!  vahr1  lavt  zhangr1-chengr  i stand til  ha3-hu  kle sb  bu2-lai3-xüên2  undervurdert kai1-le  uttrykker misnøye  xüên2-le  for mange  sa2-me  kvidre  ge4-yang  motbydelig  ci1-mour2-jüê1-ding6  uhøflig
Referanser

Kategori:Daliandialekt
Kategori:Dalian
Kategori:Ryotonesisk
Kategori:Mandarindialekter