Dagfinn Zwilgmeyer

Dagfinn Zwilgmeyer  (1900–1979) var en norsk sogneprest og salmedikter, og under andre verdenskrig biskop i NS-versjonen av statskirken til han etter jødedeportasjonene endret mening og trakk seg ut.Øystein Sørensen: «NS-regimet og jødene», Historie og moral (s. 88), Dreyers forlag, ISBN 978-82-8265-533-0

 Familie 
Dagfinn Zwilgmeyer ble født i Sauherad som sønn av sogneprest Ludvig Daae Zwilgmeyer (1855–1910) og Annie født Salvesen (1862–1936). 

Han giftet seg med Valdis Clemetsen i 1929. Han var bror av Ludvig Daae Zwilgmeyer, som også var salmedikter og prest, og nevø av barnebokforfatteren Dikken Zwilgmeyer.

 Prestevirke og NS-tilknytning 

Prest
Zwilgmeyer ble cand.theol. i 1929, og fra 1931 til 1940 var han hjelpeprest i Hadsel. I 1939 ble han konstituert som sogneprest i Fana. Som medlem i Nasjonal Samling ble han i 1940 utnevnt til ordfører i Fana. 

Sammen med 26 andre prester skrev han under på det såkalte bolsjevikoppropet eller legionæroppropet i 1941, en kirkelig støtteerklæring etter initiativ av Gulbrand Lunde som skulle inspirere nordmenn til å la seg verve til Den norske legion og kjempe på tysk side i krigen mot Sovjetunionen.Bjørnar Storeng Ones: En god nordmann? (s. 21), masteroppgave UiO 2016

Biskop (NS)
Etter at de lovlig utnevnte biskopene nedla sine embeter i februar 1942, innsatte NS sine teologer i disse embetene. De nye biskopene skulle være personer som ikke ville utgjøre noen opposisjon internt.Disse stillingene ble fylt av Peder Blessing Dahle, Ole Johan Kvasnes, Hans Olav Hagen, Lars Frøyland, Georg Falck-Hansen, Einar Lothe, Dagfinn Zwilgmeyer, Ludvig Zwilgmeyer, Jørgen Sivertsen, Sigurd Haga og Andreas Olay. Jfr. Bjørnar Storeng Ones: En god nordmann? - Et utvalg NS-presters ideologi og praksis, masteroppgave 2016, Universitetet i Oslo, s. 17 Foruten Dagfinn Zwilgmeyer ble hans bror Ludvig Daae Zwilgmeyer, Peder Blessing Dahle, Ole Johan Kvasnes, Hans Olav Hagen, Lars Frøyland, Georg Falck-Hansen, Einar Lothe, Jørgen Sivertsen, Sigurd Haga og Andreas Olay innsatt som NS-biskoper. Dagfinn Zwilgmeyer ble utnevnt til biskop i Bjørgvin bispedømme, og senere i eHamar bispedømme.  

Høsten 1942 var Dagfinn Zwilgmeyer en av de NS-prestene som reagerte på deportasjonen av de norske jødene, og våren 1943 meldte han seg ut av Nasjonal Samling i protest. I august 1943 søkte han avskjed som biskop i Hamar, og fikk søknaden innvilget i september 1943.

Etterkrigstiden
Dagfinn Zwilgmeyer ble under landssvikoppgjøret dømt til 3,5 års tvangsarbeid, fradømt retten til å arbeide som prest og inndragelse av 1500 kr. Retten til å praktisere som prest fikk han etter hvert tilbake, men gjorde ikke bruk av den.Elstad, Hallgeir: «Dagfinn Zwilgmeyer» i Norsk biografisk leksikon på snl.no. Hentet 21. februar 2022 fra  Han arbeidet lenge som lektor i Arendal, Trondheim og Sarpsborg.

 Salmedikter 
I mellomkrigstiden gav Zwilgmeyer ut flere salmesamlinger. Under krigen var han engasjert av NS-myndighetene til å arbeide ut en ny norsk salmebok som var ment å avløse Landstads reviderte salmebok og Nynorsk salmebok.

1967 gav han ut Norsk salmebok. Et utkast. Dagfinn Zwilgmeyer er representert i Norsk Salmebok og Norsk salmebok 2013 med én oversatt salme, Tårnhøye bølger går (nr . 461), oversatt 1958/1967, og med melodi av Egil Hovland.

 Bibliografi 
 1923: Påskelilje. Dikte, Bergen
 1933: Regnbuen. Salmer
 1935: Solsangen. Salmer
 1936: Norrøne og nye salmer 
 1936: Luther som salmedikter, i Kirke og Kultur 1936, s. 162–183 
 1938: Systematisk fortegnelse over samtlige Luthers salmer, i NTT 1938, s. 136–148 
 1938: Petterdikt. Første ring: Vesterålen, Stokmarknes 1938 (2. utvida utg. Nordlandssanger. I herr Petters fotefar, 1941, 3. utg. De høye luers land, Trondheim 1960) 
 1939: Fager er lien. Salmer fra det skjulte Norge, Bergen
 1942: Den norske salme. Et forsøk på en bestemmelse ut fra Landstads reviderte salmebok 
 1942: Til landets prester. Noen ord til alvorlig ettertanke (nynorsk utg. s.å.)
 1950: Vår under sneen. Nye salmer, Arendal
 1958: Under korset vil jeg stanse. Et utvalg salmer
 1962: Vår Gud han er så fast en borg. Utkast til nye oversettelser og gjendiktninger av gamle kjernesalmer
 1963: Og så var det evigheten. Dikt
 1964: Her er min ild 
 1965: Underveis 
 1967: Norsk salmebok. Et utkast
 1973: Gullharpen. Ny gjendiktning av Salmenes bok
 1980: Dikt og salmer – posthumt utgitt

 Litteratur 
 Hallgeir Elstad i Norsk biografisk leksikon
 Harald Olsen: Salmer fra Sørlandet (2015)
 Bjørnar Storeng Ones: En god nordmann? - Et utvalg NS-presters ideologi og praksis, Masteroppgave 2016, Universitetet i Oslo.
 Geir Thorsdal: Quislings biskoper (2017)

 Referanser 

Kategori:Personer fra tidligere Sauherad kommune
Kategori:Norske lutherske prester
Kategori:Norske lutherske biskoper (NS)
Kategori:Norske salmediktere
Kategori:Personer fra Midt-Telemark kommune
Kategori:Nordmenn fra andre verdenskrig
Kategori:Nordmenn dømt i landssvikoppgjøret etter krigen
Kategori:Medlemmer av Nasjonal Samling