Knesetting

Knesetting (norrønt knésetja) betyr aksept av noe som dermed gjøres til en regel; etter den norrøne skikken der adopsjon ble stadfestet ved å ta barnet på fanget,«knesette», naob.no]</ref> slik som kong Adalstein av England tok Harald Hårfagres sønn Håkon Adalsteinsfostre på fanget som tegn på at han ville oppfostre gutten.Store norske leksikon (2005-07): «knesette» i Store norske leksikon på snl.no. Hentet 31. oktober 2024 fra  

En parallell inngikk i skikkene rundt festemål og bryllup i norrøn tid, der bruden satte seg på brudgommens fang eller knær for å vise sin aksept av ekteskapet.«Eherecht» i Hoops og Beck: Reallexikon der germanischen Altertumskunde, bind 6, Walter de Gruyter, 1986,
 (s. 496)

I Iliaden sier den barnløse vognkjøreren Fønix til helten Akhilles: «Du ville verken spise hjemme eller ute før jeg først satte deg på knærne mine.»Homer: Iliaden, bok 9

Det er alminnelig antatt at det engelske ordet genuin («ekte») er avledet av gene («føde», «sette til verden»), men det er også foreslått (av den franske språkforskeren Antoine Meillet) en sammenheng mellom genuin og genū («kne»).<Ref>[https://www.etymonline.com/word/genuine «genuine», etymonline

 Referanser 

 Se også 
 Åsatrufellesskapet Bifrost

 Litteratur  
 Steinsland, Gro. Norrøn Religion. Myter, riter, samfunn. Pax Forlag, Oslo. 2005, side 328ff.

Kategori:Norrøn mytologi