Oldtidens iranere

Iranere ble først nevnt i assyriske opptegnelser på 800-tallet f.Kr. De var det dominerende folket gjennom hele antikken i Skytia og Persia (Øst-Europa, Sentral- og Vest-Asia). De er delt inn i en «vestlig» og «østlig» gren fra en tidlig periode, grovt sett tilsvarende henholdsvis Persia og Skytia.

I senantikken ble de iranske bosetningene i Skytia marginalisert av de tyrkiske utvandringene. Det skytiske språket var for det meste utryddet i løpet av 900-tallet f.Kr., med unntak av ossetisk som snakkes i det nordlige Kaukasus. Persia ble styrt av sasanidene gjennom senantikken og falt til den islamske erobringen på 600-tallet e.Kr.

 Opphav 

De iranske språkene utgjør en undergruppe av den indoiranske språkfamilien, som videre er en gren av den indoeuropeiske språkgruppen. Etter å ha nedstammet fra proto-indoiranerne, skilte protoiranerne seg fra indoarierne rundt tidlig på 1000-tallet f.Kr. Uriranere kan spores tilbake til Baktria-Margiana arkeologiske kompleks, en bronsealderkultur i Sentral-Asia. Området mellom Nord-Afghanistan og Aralsjøen har blitt hypotetisert for å ha vært regionen der protoiranerne første dukket opp etter delingen av de indoiranske stammene.«The Paleolithic Indo-Europeans»   , Panshin.com 

Innen det første årtusen f.Kr. bosatte medere, persere, baktrere og partere seg på det iranske platået, mens andre folkegrupper som skytere, sarmatere, kimmeriere og alanere bosatte seg i steppene nord for Svartehavet. Sakafolket og skytiske stammer forble hovedsakelig i sør og spredte seg så langt vest som til Balkan og så langt øst som til Xinjiang.

Delingen av uriranerne i en «vestlig» og «østlig» gruppe er dokumentert i form av avestisk og gammelpersisk, de to eldste kjente iranske språkene.

 Liste 
Vestiranske
Persere
Medere
Partere
Pallava, nedstammet fra partiske inntrengere i IndiaVenkayya (1907), s. 219-220
Arianere
Sagartianere (hvis navn har blitt bevart i navnet på Zagrosfjellene)
KordieneHarvey, Scott L.; Slocum, Jonathan: «Old Iranian Online» , University of Texas at Austin
Kyrthanere (?, eng: Cyrtian people, nevnt av Strabo og mulig stamfar til kurderne ifølge Muhammad Dandamayev, se Carduchi i Encyclopædia Iranica)
KaspereSchmitt, Rüdiger: «Caspians»  i Encyclopædia Iranica 
CadusiiSchmitt, Rüdiger: «Cadusii»  i Encyclopædia Iranica
Østiranske
Baktrerne
Arakosianere
Khwarezmid
Sogdianere, mulige forfedre av yagnobi-folket
Dahaere
Zarangianere
Skyto-sarmatere
Sarmatere, inkludert roxolanere, Iajyges og Siraces
Alanere (tidvis betraktet som en gren av sarmaterne), mulige forfedre av ossetere
Saka (mulige forfedre av jatt/rajputer)
Parama kambojaer, fra Alajdalen eller Alajfjellene, nord for Hindukush. I antikke tekster på sanskrit var deres område kjent som Kumudadvipa og det utgjorde den sørlige spissen av Sakadvipa eller Skytia. I klassisk litteratur er dette folket kjent som komeder. Det indiske eposet Mahabharata kaller dem parama kambojaer.Mahabharata 2.27.25. 
Parni
Massageterne 
Kambojaer (en avestisk-talende gruppe av østiranere som bor i det som nå er Afghanistan)Scholars like V. S. Aggarwala etc locate the Kamboja country in Pamirs and Badakshan (Ref: A Grammatical Dictionary of Sanskrit (Vedic): 700 Complete Reviews.., 1953, p 48, Vasudeva Sharana Agrawala, Surya Kanta, Jacob Wackernagel, Arthur Anthony Macdonell, Peggy Melcher – India; India as Known to Pāṇini: A Study of the Cultural Material in the Ashṭādhyāyī, 1963, p 38, Vasudeva Sharana Agrawala – India; The North-west India of the Second Century B.C., 1974, p 40, Mehta Vasishtha Dev Mohan – Greeks in India; The Greco-Sunga period of Indian history, or, the North-West India of the second century B.C, 1973, p 40, India) and the Parama Kamboja further north, in the Trans-Pamirian territories (See: The Deeds of Harsha: Being a Cultural Study of Bāṇa's Harshacharita, 1969, p 199, Vasudeva Sharana Agrawala).Dr Michael Witzel also extends Kamboja including Kapisa/Kabul valleys to Arachosia/Kandahar (See: Persica-9, p 92, fn 81. Michael Witzel).Cf: "Zoroastrian religion had probably originated in Kamboja-land (Bacteria-Badakshan)....and the Kambojas spoke Avestan language" (Ref: Bharatiya Itihaas Ki Rup Rekha, p 229-231, Jaychandra Vidyalankar; Bhartrya Itihaas ki Mimansa, p 229-301, J. C. Vidyalankar; Ancient Kamboja, People and the Country, 1981, p 217, 221, J. L. Kamboj)
Ashvakaer: Forskere knytter historiske afghanerne (moderne pashtunere) til ashvakaene (ashvakayanaene og ashvayanaene av Pāṇini eller Assakenoi og Aspasio av Arrianos). Navnet afghaner sies å ha kommet fra ashvakaene i tekster på sanskrit.«The name Afghan has evidently been derived from Asvakan, the Assakenoi of Arrian...» (Megasthenes and Arrian, p 180. See also: Alexander's Invasion of India, p 38; J. W. McCrindle)«Even the name Afghan is Aryan being derived from Asvakayana, an important clan of the Asvakas or horsemen who must have derived this title from their handling of celebrated breeds of horses» (See: Imprints of Indian Thought and Culture abroad, p 124, Vivekananda Kendra Prakashan)«Afghans are Assakani of the Greeks; this word being the Sanskrit Ashvaka meaning 'horsemen» (Ref: Sva, 1915, p 113, Christopher Molesworth Birdwood) Ashvakaer er identifisert som en gren av kambojaene.

Mulige iranske folk fra antikken hvis betegnelse er usikker
Kimmerierne (etnisitet som iranere er spesielt ukjent)
Sigynnae (usikker, bare kjent fra obskure rapporter)
Xionites (usikker, bare kjent fra obskure rapporter)
Heftalittene (usikker, men svært sannsynlig)

 Se også 
Iranere
Iranske språk
Irans demografi
Afghanistans demografi
Tadsjikistans demografi

 Referanser 

 Litteratur 
 Bailey, H.: «ARYA: Philology of ethnic epithet of Iranian people»  i Encyclopædia Iranica, v, s. 681–683, Online-Edition.
 Shahbazi, A. Shapur: «Iraj: the eponymous hero of the Iranians in their traditional history»  i Encyclopædia Iranica, Online-Edition.
 Curzon, R.: The Iranian Peoples of the Caucasus, ISBN 0-7007-0649-6
 Derakhshani, Jahanshah (1999): Die Arier in den nahöstlichen Quellen des 3. und 2. Jahrtausends v. Chr., 2. utg., ISBN 964-90368-6-5
 Frye, Richard (1963): Persia, Zürich., 

Kategori:Oldtidens Persia