Provinsen Rhinland

Provinsen Rhinland (tysk: Provinz Rheinland), også kjent som Rhinprovinsen (Rheinprovinz) og Rhinpreussen (Rheinpreußen), var en provins som eksisterte fra 1822 til 1918 innenfor Kongedømmet Preussen og deretter fra 1918 til 1946 innenfor Fristaten Preussen og Weimarrepublikken. I mai 1939 hadde den et areal på 24 477 km² (hvis vi ser bort fra Hohenzollern Land), og en befolkning på 7 931 942 innbyggere.

Provinsens overpresident og andre statlige forvaltningsorganer hadde sitt sete i Koblenz. Düsseldorf var i tillegg forvaltningshovedstaden for Provinsialforbundet Rhinprovinsen. Dette var et eget forvaltningsorgan for overkommunale oppgaver med hovedorganene Landeshauptmann og Provinsiallanddagen.

Provinsen grenset i nord til Nederland, i øst til provinsen Westfalen og provinsen Hessen-Nassau (fra 1918: Folkestaten Hessen), i øst og sør til Storhertugdømmet Hessen, i sørøst til Kurpfalz, i sørvest til Saarland, og i vest til Frankrike, Belgia og Luxembourg.

Provinsen ble opprettet den 22. juni 1822 og eksisterte frem til 23. august 1946 etter slutten på andre verdenskrig. Den var lokalisert i den historiske regionen Rhinland mellom de to byene Bingen am Rhein og Kleve.

Wienerkongressen i 1815 overførte Rhinland fra Frankrike til Preussen, og denne provinsen ble etablert på grunnlag av De forente hertugdømmene Jülich-Kleve-Berg, de kirkelige provinsene Kurfyrstedømmet Köln og Kurfyrstedømmet Trier, fristadene Aachen og Köln og nær hundre små kirkelige og adelseter.

Den nordligste delen av provinsen befant seg i det som idag er Nordrhein-Westfalen, den sørlige delen i Rheinland-Pfalz og i Saarland. Mindre deler tilhørte dagens Hessen (Landkreis Wetzlar) og Belgia (Eupen-Malmédy). 

Den tidligere Regierungsbezirk Sigmaringen i Provinsen Hohenzollern, idag Baden-Württemberg, var bare i militære anliggender underlagt overpresidenten i Rhinprovinsen.

Historie

Versaillestraktaten og tiden etter første verdenskrig

Som følge av Versaillestraktaten annekterte Belgia de delene av Rhinland som hadde vært en del av hertugdømmet Limburg, og som senere hadde tilhørt det østerrikske Huset Habsburg som en del av de østerrikske Nederlandene. Eupen, Malmedy og Sankt Vith ble omdannet til den østlige belgiske kantonen Eupen-Malmédy. Eupen og Sankt Vith forble dominert av tysk kultur og språk, og idag er tysk det tredje offisielle språket, ved siden av fransk og nederlandsk.

Under sin okkupasjon fra 1919 til 1930 oppmuntret Frankrike til etableringen av en uavhengig  Rhinens republikk, basert på tradisjonelle anti-prøyssiske holdninger. Separatistene mislyktes imidlertid i å oppnå tilstrekkelig støtte blant befolkningen.

I Versaillestraktaten var det blitt presisert at hele Rhinland skulle demilitariseres for å sørge for en buffersone mellom Tyskland på den ene siden, og Frankrike, Belgia, Luxembourg og i en mindre grad også Nederland på den andre siden. Dette innebar at ingen tyske soldater var tillatt i området etter at de allierte styrkene var trukket tilbake. Vanskelig å tillate fra et tysk perspektiv, tillot også traktaten de allierte å okkupere Rhinland på nytt etter eget forgodtbefinnende, dersom de allierte unilateralt mente at den tyske siden var ansvarlig for noen som helst krenkelse av traktaten.

Remilitariseringen av Rhinland

I det siste frie valget i Tyskland den 5. mars 1933, vant nasjonalsosialistene 33 av 35 valgdistrikter. De to eneste distriktene hvor partiet ikke hadde flertall var i to av fire distrikter i Rhinprovinsen – Köln-Aachen og Koblenz-Trier. Disse distriktene ble vunnet av Det katolske sentrumspartiet.
Som en krenkelse av Versaillestraktaten, og i ånden til Locarnotraktaten, ble Rhinland remilitarisert av Nazi-Tyskland lørdag den 7. mars 1936. Okkupasjonen ble gjort med svært liten militær makt: Troppene ankom på traktorer og ingen bestrebelser ble gjort for å forhindre dem, selv om Frankrike hadde en overveldende militær styrke like i nærheten. Frankrike kunne ikke handle på grunn av politisk ustabilitet på denne tiden, og ettersom remilitariseringen fant sted i en helg, kunne ikke den britiske regjeringen diskutere nødvendige reaksjoner før den påfølgende mandag. Som et resultat av dette, ble begge lands regjeringer tvunget til å se på remilitariseringen som et fait accompli.

Hitler tok en stor sjanse da han sendte soldatene til Rhinland. Han ba dem om å «vende tilbake og ikke gjøre motstand», dersom de ble stanset av den franske hæren. Frankrike prøvde likevel ikke å stanse dem, fordi landet akkurat avviklet det franske parlamentsvalget i 1936 og presidenten ikke ønsket å starte en krig med Tyskland midt oppi dette.

Den britiske regjeringen reagerte ikke prinsipielt mot handlingen; Lord Lothian uttalte seg at «tyskerne tross alt bare har gått inn i deres egen bakgård»,Shirer, William L. (1959). The Rise And Fall Of The Third Reich (Paperback ed.). New York: Simon & Schuster. p. 293. selv om han kritiserte måten det ble gjort på. Winston Churchill forsvarte likevel en militær aksjon gjennom samarbeid mellom briter og franskmenn. Remilitariseringen av Rhinland ble også forsvart av deler av den lokale befolkningen, på grunn av en gjenoppvåknet tysk nasjonalisme og en fastlåst bitterhet over den allierte okkupasjonen av Rhinland frem til 1930 og av Saarland frem til 1935.

En sidevirkning av de franske okkupasjonene av Rhindalen var avkommet av franske soldater og tyske kvinner. Disse barna ble ansett som en vedvarende fransk forgiftning av tysk kultur. De ble utstøtt av det bredere tyske samfunnet og ble kjent under det rasistiske skjellsordet «Rhinlandbastarder». Barn av fedre blant de franske kollonitropper i Afrika møtte en særlig avsky og ble mål for de nazistiske steriliseringsprogrammene i 1930-årene. En kjent skikkelse som ble født på denne tiden var den amerikanske poeten Charles Bukowski. Han ble født i Andernach i Rhinprovinsen i 1920 som sønn av en tysk mor og en far av polsk avstamning. Faren tjenestegjorde blant USAs hærstyrker, etter det tyske nederlaget under første verdenskrig i 1918.

Andre verdenskrig

Under andre verdenskrig ble det utkjempet to større militære felttog i Rhinland. Det første var den allierte Arnhem-operasjonen fra 17. til 26. september 1944, som hadde som formål å hjelpe den andre britiske armé med å passere gjennom den nordlige flanken av Siegfriedlinjen og på denne måten trenge seg inn i det industrialiserte Ruhrområdet. Operasjonen mislyktes, og i de fem påfølgende måneder – fra 19. september 1944 til 12. februar 1945, kjempet den første armé fra USA en kostbar krig i slaget om Hürtgenskogen for å erobre et 129 km² lite område. Det tett skogvokste og ravinepregede terrenget forhindret de allierte styrkene i å avansere gjennom luftstøtte, artilleri og flytting av våpen, og favoriserte de tyske forsvarstroppene. De amerikanske styrkene mistet 32 000 soldater, mens tapene på tysk side var omkring 12 000. Den militære nødvendigheten av disse ofrene har i ettertiden vært omstridt blant militære historikere.

Etter en vinter med en langvarig fastlåst situasjon, satte de allierte styrkene i det nordvestlige Europa tidlig i 1945 seg som mål å komme frem til Rhinen. Fra deres vinterbaser i Nederland, ble den første canadiske armé under ledelse av general Henry Crerar, med støtte fra den andre britiske armé under ledelse av Miles Dempsey, forflyttet til Rhinland i den første uken av februar 1945. Operasjon Veritable varte i flere uker – fra 8. februar til 11. mars 1945, og endte med at den vestlige siden av Rhinen ble rensket for tyske tropper. Støtteoperasjonen fra den første armé fra USA, Operasjon Grenade, var planlagt å falle sammen med denne fra elven Rur i sør. Operasjonen ble imidlertid utsatt i to uker grunnet oversvømmelser av Rurdalen.
Den 7. mars 1945 ble den siste intakte broen over Rhinen var jernbanebroen Ludendorff-broen ved Remagen erobret av et infanterikompani fra den niende divisjon fra USA. Den tredje armé under ledelse av general George Patton krysset også elven dagen før den mye forventede kryssingen av Rhinen i tredje uke av mars 1945 av den 21. armégruppe (den første canadiske og den andre britiske armé) under ledelse av Feltmarskalk Bernard Law Montgomery.

Operasjon Varsity var et massivt, luftbårent angrep i sammenheng med Operasjon Plunder, som var kryssingen med amfibiske kjøretøy. Tidlig i april 1945 var Rhinen blitt krysset av alle de allierte styrkene som hadde operert vest for Rhinen, og kampene om Rhinland var over.

I de offisielle historiene til det britiske og det canadiske forsvaret, refererer Rhinland til kampene vest for Rhinen i februar og mars 1945, mens de resterende operasjonene på elven og øst for denne er kjent som «kryssingen av Rhinen» (Rhine Crossing). Begge begrepene er offisielle ærestitler i styrkene til Samveldet av nasjoner.

Slutten på provinsen
Etter andre verdenskrig ble den nordlige delen av Rhinprovinsen, som bestod av de tre Regierungsbezirke Aachen, Düsseldorf og Köln omdannet til Nordrheinprovinsen (Nordrheinprovinz), som igjen var en del av den britiske okkupasjonssonen. I juni 1946 besluttet det britiske parlamentet å oppløse de prøyssiske provinsene i den britiske okkupasjonssonen. Beslutningen ble iverksatt den 23. august 1946, i form av «Forordning nr 46: Angående oppløsning av provinsene i det tidligere landet Preussen i den britiske sonen og deres nydannelse som selvstendige land» (Betreffend die Auflösung der Provinzen des ehemaligen Landes Preußen in der Britischen Zone und ihre Neubildung als selbständige Länder).Verordnung Nr. 46  – Oppløsning av provinsene i det tidligere landet Preußen i den britiske sone og deres nydannelse som selvstendige land. Forordningen i PDF (218 KB) Samme dag ble Nordrheinprovinsen slått sammen med provinsen Westfalen til den nye tyske delstaten Nordrhein-Westfalen. Dette inngikk i de franske territoriale kravene etter krigen om å tilegne seg hele den vestlige delen av Rhinen.

Den sørlige delen med de to Regierungsbezirke Koblenz og Trier ble del av den franske okkupasjonssonen. I en overgangstid dannet de sammen med deler av Nassau (Montabaur) den provisoriske provinsen Rheinland-Hessen-Nassau. Den 30. august 1946 ble dette området innlemmet i den nye tyske delstaten Rheinland-Pfalz. I juli 1946 var fortsatt mer enn 100 kommuner, på begge sider av Saar, innlemmet i Saarland. Gjennom en overføring av områder mellom Rheinland-Pfalz og Saarland den 8. juni 1947, ble disse områdene i stor grad flyttet tilbake til Rhinland.

I påfølgende folkeavstemninger besluttet det sørlige Rhinland og det tidligere bayerske Pfalz å beholde status quo for sine grenser, og dermed også for den nye tyske delstaten Rheinland-Pfalz.

Den nåværende landegrensen mellom Nordrhein-Westfalen og Rheinland-Pfalz faller sammen med en relativ skarp dialektgrense mellom de ripuariske og nederfrankiske dialektene i nord og den moselfrankiske dialektgruppe i sør.

Samfunn
Religion
Provinsen Rhinland var overveiende katolikker, med en stor minoritet av evangelisk kristne.
Tabellen nedenfor viser konfesjonell tilhørighet i seks ulike år:verwaltungsgeschichte.de 

 Livssyn 1871 1890 1900 1925 1933 1939Katolikker2 628 1733 351 8644 021 3884 845 1525 115 3155 194 483Evangeliske906 8671 265 6731 663 2182 187 5102 236 2632 234 138Andre kristne5 83414 39121 6669 0373 15338 208Jøder38 42347 23452 25158 22352 42623 773Andre5031 2291 275157 056224 566425 228Sum3 579 3474 710 3915 759 7987 256 9787 631 7237 915 830

Stat og forvaltning

Regierungsbezirke
Provinsen Westfalen var inndelt i fem Regierungsbezirke. Disse utgjorde den nest høyeste forvaltningsenheten innenfor den prøyssiske stat. Hver enkelt Regierungsbezirk ble ledet av en regjeringspresident. 
Regierungsbezirk19001910Areal i km²FolketallAreal i km²Folketall Regierungsbezirk Aachen 4 155,17 614 964 4 155,54 690 777 Regierungsbezirk Düsseldorf 5 473,10 2 599 806 5 474,79 3 418 388 Regierungsbezirk Koblenz 6 205,81 682 454 6 207,51 753 301 Regierungsbezirk Köln 3 977,21 1 021 878 3 977,92 1 249 540 Regierungsbezirk Trier 7 183,71 840 696 7 184,40 1 009 134

Landkretser og bykretser

Hver enkelt av de tre Regierungsbezirke var inndelt i kretser. Landkretsene og bykretsene var det tredje forvaltningsnivået i provinsen. 

I løpet av provinsens eksistens ble det foretatt flere reformer av kretsinndelingen. Regierungsbezirk Aachen ble opprettet den 10. januar 1816 i den nordlige delen av Provinsen Jülich-Kleve-Berg. Den 24. februar 1822 ble den en del av Rhinprovinsen, med administrativt sete i Köln. I 1820 var Regierungsbezirk Aachen inndelt i 12 kretser:

Stadtkreis Aachen
Landkreis Aachen
Kreis Düren
Kreis Erkelenz
Kreis Eupen
Kreis Geilenkirchen
 Kreis Gemünd
 Kreis Heinsberg
 Kreis Jülich
 Kreis Malmedy
 Kreis Montjoie
 Kreis St. Vith

Kreis Blankenheim, som ble opprettet den 20. april 1816, ble oppløst den 16. mars 1818 og innlemmet i Kreis Gemünd. I 1821 ble Kreis St. Vith innlemmet i Kreis Malmedy. Den 24. oktober   1829 ble Kreis Gemünd en del av Kreis Schleiden. Som følge av første verdenskrig og Versaillestraktaten ble Kreis Malmedy og Kreis Eupen den 10. januar 1920 innlemmet i Belgia. I oktober 1932 ble Kreis Geilenkirchen slått sammen med Kreis Heinsberg, i det som fra 1949 ble kalt Selfkantkreis Geilenkirchen-Heinsberg.

Etter opphøret av provinsen Rhinland i 1947, fortsatte Regierungsbezirk Aachen å eksistere innenfor den tyske delstaten Rheinland-Pfalz frem til 1. juli 1972.

Regierungsbezirk Düsseldorf ble opprettet den 22. april 1816. Den 24. februar 1822 ble den en del av Rhinprovinsen, og bestod av 16 kretser:

 Kreis Dinslaken
 Landkreis Düsseldorf
 Landkreis Elberfeld
 Landkreis Essen
 Kreis Geldern
 Kreis Gladbach
 Kreis Grevenbroich
 Kreis Kempen
 Kreis Kleve
 Kreis Krefeld
 Landkreis Lennep
 Kreis Mettmann
 Kreis Neuss
 Kreis Rees
 Kreis Rheinberg
 Landkreis Solingen

Landkreis Düsseldorf ble oppløst i 1929. Dens kommuner ble delvis innlemmet i byene Düsseldorf, Duisburg og Mülheim an der Ruhr, og delvis innlemmet i den nye Kreis Düsseldorf-Mettmann.

Kommuner og Gutsbezirke

Det laveste forvaltningsnivået bestod av byer og «forsamlinger» (Gemeinde), tilsvarende bykommuner og landkommuner. I tillegg bestod de såkalte Gutsbezirke som en tredje forvaltningsenhet, og som en levning fra føydalsamfunnet. Den kommunale strukturen var således preget av dualismen mellom landsbyer hvor frie bønder eide sine egne jordområder (kommuner) på den ene siden, og grender, landsbyer eller bydeler hvor adelen hadde sine egne hovedkvarter i riddergods med selvstendige Gutsbezirke på den andre. Riddergodsenes herskapelige grunneiendommer var basert på forfatningen til det gamle føydale lensvesenet i de tyske statene.

I oversikten nedenfor er kommuner og Gutsbezirke for enkelhets skyld slått sammen. Provinsen Rhinland hadde 3 283 kommuner den 1. desember 1900. Antallet var redusert til 3 219 den 1. desember 1910.

RegierungsbezirkKommunerAreal i km²Innbyggere190019101900191019001910Regierungsbezirk Aachen3893884 155,174 155,54614 964690 777Regierungsbezirk Düsseldorf4303905 473,105 474,792 599 8063 418 388Regierungsbezirk Koblenz1 0461 0386 205,816 207,51682 454753 301Regierungsbezirk Köln2932863 977,213 977,921 021 8781 249 540Regierungsbezirk Trier1 1251 1177 183,717 184,40840 6961 009 134Sum3 2833 21926 995,0027 000,165 759 7987 121 140

+ Regierungsbezirk AachenBykretser og LandkretserKommunerAreal i km²Innbyggere 1900 1910 1900 1910 1900 1910Stadtkreis Aachen1139,1550,62135 245156 143Landkreis Aachen2322330,39318,97127 198149 744Landkreis Düren8989563,46563,4890 679103 953Landkreis Erkelenz2525288,99289,0436 69639 449Landkreis Eupen99175,91175,9126 08326 156Landkreis Geilenkirchen1919196,82196,9426 47629 324Landkreis Heinsberg3434243,50243,4835 88840 008Landkreis Jülich4949318,45318,4242 67045 954Landkreis Malmedy4545813,07813,1731 50234 768Landkreis Montjoie1919361,55361,5717 68818 249Landkreis Schleiden7676823,88823,9444 83947 029
+ Regierungsbezirk Koblenz Bykretser og Landkretser Kommuner Areal i km² Innbyggere 1900 1910 1900 1910 1900 1910Stadtkreis Koblenz1130,5634,3945 14756 487Landkreis Adenau107107549,65549,9722 29126 322Landkreis Ahrweiler5252371,32371,3740 83045 181Landkreis Altenkirchen160158637,70637,5967 58076 958Landkreis Cochem7070502,72502,8539 64663 619Landkreis Koblenz3938244,44240,6660 56341 537Landkreis Kreuznach8484557,03557,2577 84982 871Landkreis Mayen7878576,43576,5370 88480 765Landkreis Meisenheim2525176,33176,3213 73713 772Landkreis Neuwied113110620,92621,0682 83892 793Landkreis Sankt Goar7474465,35465,439 42441 173Landkreis Simmern106106570,79570,7835 24036 156Landkreis Wetzlar8382530,70531,4554 07562 112Landkreis Zell5454371,87371,8932 35033 555

+ Regierungsbezirk Köln Bykretser og Landkretser Kommuner Areal i km² Innbyggere 1900 1910 1900 1910 1900 1910Stadtkreis Bonn1115,9331,2150 73687 978Stadtkreis Köln11111,11117,39372 529516 527Stadtkreis Mülheim am Rhein0108,82053 425Landkreis Bergheim3333363,53363,5447 51853 108Landkreis Bonn4540289,38274,1077 42570 516Landkreis Euskirchen4848366,38366,4745 92849 778Landkreis Gummersbach1111325,43325,4443 07049 813Landkreis Köln2727342,14336,4085 29377 664Landkreis Mülheim am Rhein98388,48379,39106 47678 938Landkreis Rheinbach5050397,14397,1332 44834 021Siegkreis5353766,01766,28107 343119 802Landkreis Waldbröl66300,10300,1624 86128 370Landkreis Wipperfürth99311,58311,5928 25129 600
+ Regierungsbezirk Trier Bykretser og Landkretser Kommuner Areal i km² Innbyggere 1900 1910 1900 1910 1900 1910Stadtkreis Saarbrücken01051,390105 089Stadtkreis Trier117,847,8643 50649 112Landkreis Bernkastel9392667,58667,6246 28249 110Landkreis Bitburg155153780,52780,5343 48647 200Landkreis Daun9898609,76609,9928 80332 881

+ Regierungsbezirk Düsseldorf Bykretser og Landkretser Kommuner Areal i km² Innbyggere 1900 1910 1900 1910 1900 1910Stadtkreis Barmen1121,7321,74141 944169 214Stadtkreis Duisburg1137,5370,7392 730229 483Stadtkreis Düsseldorf1148,68111,56213 711358 728Stadtkreis Elberfeld1131,3131,48156 966170 195Stadtkreis Essen119,6738,75118 862294 653Stadtkreis Krefeld1120,7947,52106 893129 406Stadtkreis München-Gladbach1111,9611,9758 02366 414Stadtkreis Mülheim an der Ruhr01070,220112 580Stadtkreis Oberhausen01020,72089 900Stadtkreis Remscheid1131,6531,6458 10372 159Stadtkreis Rheydt01013,28043 999Landkreis Düsseldorf3327362,09312,8096 57990 915Landkreis Essen2423191,78175,26284 079276 804Landkreis Geldern2828543,17543,3857 42460 653Landkreis Gladbach1514228,33215,05127 899121 333Landkreis Grevenbroich2626237,14237,2545 84250 344Landkreis Kempen im Rheinland2727395,68395,7394 614101 850Landkreis Kleve4545508,11508,1359 64271 326Landkreis Krefeld1813165,20138,5244 18041 515Landkreis Lennep1110271,61271,6077 43885 316Landkreis Mettmann1212249,57249,6392 489115 442Landkreis Moers6153564,80564,9682 501132 013Landkreis Mülheim an der Ruhr130101,800150 9590Landkreis Neuss2120293,56280,0864 09070 354Landkreis Rees4444523,85523,9370 89378 001Landkreis Ruhrort2317329,54294,98146 146180 502Landkreis Solingen2019271,80272,13112 539154 753

 Provinziallandtag 

Den lovgivende forsamlingen Provinziallandtag (Provins-landdag) i Rhinprovinsen var i arbeid i perioden 1826 til 1933, og hadde sete i Düsseldorf.

Valgresultater:

 1921 Parti % SeterZentrum  45,9 73SPD  16,4 26DVP  12,0 19KPD  8,9 14DNVP  8,7 14USPD  3,8 6DDP  3,1 5CVP  0,6 1Partiløse  0,6 1
 1925 Parti % SeterZentrum  43,9 72SPD  14,1 23KPD  12,4 21DNVP  9,8 16DVP  9,4 16WP  3,4 6DDP  2,2 4Rheinische Bauernund Winzer 1,2 2Sparerbund 1,1 2BAA  0,3 1
 1929 Parti % SeterZentrum  39,2 64SPD  14,8 25KPD  12,7 21DVP  8,0 14DNVP  7,1 12WP  6,6 11NSDAP  3,2 6DDP  2,0 4CSVD  1,8 3CNBL  1,4 3
 1933 Parti % SeterNSDAP  38,0 62Zentrum  32,2 53KPD  11,2 19SPD  9,5 16DNVP  7,1 13

Referanser

Litteratur

Kategori:Rhinprovinsen
Kategori:Rhinland
Kategori:Stater og territorier etablert i 1822
Kategori:Stater og territorier opphørt i 1946
Rhinland