Barcode

Barcode (fra engelsk for strekkode) er en rekke av nærings- og boligbygg i Bjørvika i Oslo. Barcode rommer rundt  m² kontorarealer, 397 boliger og cirka  m² bygulv.aftenposten.no - Den største utbyggeren har lært noe viktig – nå blir det ny kurs i resten av Bjørvika (26.11.2017) Bygningene ligger i delområdet Bispevika øst for utløpet av Akerselva og har adresse i Dronning Eufemias gate.Reguleringsforslag 2003, side 12 og 18 og fellesbestemmelsene fra side 24 (avlest 12. mai 2010). Lettere leselig kart i Reguleringskart. Fjordbykontorets hjemmeside med tilhørende oversiktskart og beskrivelse (avlest 12. mai 2010)

 Navn 
Navnet Barcode kommer fra byggestilen som sett fra avstand kan sammenliknes med en såkalt strekkode, men byggene har blitt omtalt med en rekke forskjellige navn. Både Operakvarteret, OperaKvarteret,OSU - Dette er OSU  Besøkt 29. februar 2012 kl. 12:17 Barcode-området, Barcode-byggene og Barcode-rekken brukes for å beskrive utformingen. Byggene har også blitt gitt kallenavn for å belyse en holdning til utbyggingen; tanngarden, stolpediagrammet og stakittgjerdet har blitt brukt for å vise motstand mot bygningene. Utvikleren Oslo S Utvikling eier varemerket Barcode.

 Planlegging 
19. januar 2000 ble det vedtatt at det «nye Oslo» skulle ha et gjennomgående tema ved navn Fjordbyen. Dette involverte flere prosjekter langs kysten av Oslo sentrum, deriblant utbyggingen av Bjørvika hvilket Operahuset i Oslo ble en del av. I 2003 vedtok bystyret en reguleringsplan som innebar fem høyhus, det høyeste i felt B11 nærmest Stasjonsallmenningen, som fikk en ramme på maksimalt kote 100 moh, som ville innebære cirka 24 etasjer.

De andre høyhusene ble regulert med lavere høyde; opp til kote 70 i felt B13, kote 78 i B10 og kote 81 i B12.Reguleringsforslag 2003, side 116 Planen ble konkretisert i Kommuneplanen i 2004 og planleggingen begynte i 2005. I 2008 ble en endelig versjon av Fjordbyplanen vedtatt.Om Bjørvika. Oslo kommune, Fjordbykontorets hjemmeside (avlest 12. mai 2010) Flere alternative komplekser i Barcode ble vurdert og Oslo bystyre fikk fire forslag, derav de valgte Barcode. Reguleringsplanen bygget på en internasjonal konkurranse for Bjørvika, som ble vunnet av DARK Arkitekter AS, a-lab og MVRDV (de første basert i Oslo, det siste i Rotterdam).

Hele prosjektet hadde en kostnadsramme på rundt 13 milliarder kroner. De to siste byggene i rekka, «Cliffhanger» (Tårn D) og «The Wedge» (Dronning Eufemias gate 42), sto ferdig høsten 2016.

 Alternativer 
Bystyret ble presentert med fire alternativer for nye Bjørvika. Ett av forslagene var å lage tre større bygårder vest for Stasjonsallmenningen. Dette forslaget fikk navnet «Storgårdskvartaler». Et annet forslag var «Bykode» og skulle være på samme sted som foregående forslag, men ikke inneholde gågater mellom de heller lavere bygningene. Et tredje forslag, «Barcode light» lignet det valgte alternativet, men skulle ha enda slankere og lavere bygninger, og desto flere. De skulle heller ikke involvere, slik Barcode-prosjektet gjør, asymmetriske bygninger, men heller en felles fasade og dermed en nærmere kopi av strekkodestilen. Prosjektet bystyret bestemte seg for var med enkelte justeringer og fikk navnet som bygningsrekken er kjent under i dag. Bygningene er ment å danne en strekkode sett fra fjorden med bygninger i ujevn høyde og bredde, men likevel med en bestemt bredde mellom hvert bygg. Alle byggene er relativt slanke, men med ulik arkitektonisk karakter.

 Eieransvar 
 Utbygging (66,6 % eies statlig, 33,3 % eies privat)
 Oslo S Utvikling
 1/3 Entra ASA (eid av Nærings- og handelsdepartementet)
 1/3 Bane NOR Eiendom (statlig foretak)
 1/3 Linstow Eiendom
 Tomteeiere (90 % eies statlig, 10 % eies privat)
 2/3 HAV Eiendom (eid av Oslo Havn KF, som igjen er eid av Oslo kommune)
 1/3 Oslo S Utvikling
 1/3 Entra ASA (eid av Nærings- og handelsdepartementet)
 1/3 Bane NOR Eiendom (statlig foretak)
 1/3 Linstow Eiendom

Tomtene Barcode er bygget ut på, vest for Thon Hotell Opera, eies av Oslo kommune og Oslo S Utvikling (OSU). Oslo kommune har eierskap i tomtene gjennom eierskapet i Oslo Havn KF som igjen eier HAV Eiendom hvilket eier to tredjedeler av tomteverdien.Oslo S Utviklings hjemmesider (avlest 12. mai 2010)

To tredjedeler av OSU, som eier den siste tredjedelen av tomteverdien, er eid av staten gjennom de to selskapene Entra ASA og Bane NOR Eiendom. Sistnevnte er et statlig foretak. Den siste tredjedelen av eierskapet i OSU er privat og eies av Linstow Eiendom.Bjørvika. Den nye byen i byen. Brosjyre. Oslo kommune, Plan- og bygningsetaten, 2008, side 24 og 27 Utbyggingsansvaret er lagt til OSU og det er disse som først kalte prosjektet og området for OperaKvarteret. Utbyggeren bruker nå navnet og varemerket Barcode. Utbyggingsansvaret er altså 66,6 prosent statlig eid og 33,3 prosent privateid. Staten eier 90 prosent av tomteverdien, mens de resterende 10 prosent er privateid.

 Utbygging 
Oslo S Utvikling har stått for utbyggingen av Barcode-rekken.

 Beliggenhet 
Barcode utgjør feltene B10, B11, B12 og B13 i reguleringsplanen for Bjørvikaområdet av 2003. Barcode-rekken ligger mellom  Dronning Eufemias gate i syd (Bjørvikas hovedgate øst-vest) og Trelastgata (i planprosessen også kalt Sporgata) som grenser mot sporområdene på Oslo S i nord. I øst grenser rekken mot Kong Håkon 5s gate og i vest mot Nylandsveien. Barcode gjennomskjæres i nord-sydretning av Stasjonsallmenningen, Wismargata og Rostockgata. Mellom Barcode og fjorden i Bjørvika ligger en husrekke (mellom Dronning Eufemias gate og Operagata).

 Arkitektonisk design 

Barcode er utformet som en rekke bygninger av ulike bredde og høyde, med sikt mellom. Ubebygde tomtestriper mellom bygningene skal være minst 12 meter brede. Flere av bygningene har færre etasjer mot fjorden enn mot sporområdet. Bygningene er lange og smale (eksempelvis er DnBs bygg B 21 meter bredt og 105 meter langt).

Den uttrykte hensikten med å velge så ulikeartet bygningsformer er å unngå en massiv mur mellom fjorden og den bakenforliggende byen, og at Barcode-prinsippet med lamellbebyggelse bidrar til åpenhet, lysinnslipp og transparens i byggeområdet. Barcode beskrives som et geometrisk system av volumer basert på gjennomgående tomtestriper.Forslag til Fjordbyplanen, Oslo kommune, Plan- og bygningsetaten, 2006, side 88

 Arkeologiske funn 
Under arbeidet med Barcode ble det funnet ni skipsvrak, opp til 18 meter lange, fra sent på 1500-tallet eller første halvdel av 1600-tallet. Dette er den største samling av historiske skipsvrak funnet her i landet. Barcode-tomtene lå under vann som en del av Bjørvika frem til midt på 1800-tallet.Femten skipsvrak i Barcode-tomtene i Bjørvika. Norsk Maritimt Museums hjemmeside, 2. september 2008 (avlest 13. mai 2010) I funnene inngår også cirka 1100 krittpiper, kinesisk porselen og andre bruksting. Norsk Maritimt Museum stiller ut fra funnet.En ny og levende bydel. Oslo S Utvikling AS, uten år, side 13

 Offentlig debatt 
Det har vært omfattende kritikk mot høyder og utforming av Barcode, både fra arkitekter og byens befolkning. Barcode har blitt beskrevet som en barriere mellom fjorden og byen bak, som vil ødelegge Oslos karakter av åpen, grønn teppeby med lave byggehøyder. Arkitekturen har blitt beskrevet som menneskefiendtlig og en «kontorørken», i en trend med såkalte signalbygg, som om få år vil bli sett på som skjemmende for byen. Utbygger Paul Lødøen, administrerende direktør i Oslo S Utvikling (OSU) sammenlignet på sin side Barcode med New Yorks Greenwich Village og Latinerkvarteret i Paris og mener området kan bli «Oslos sentrale business-område».

En underskriftkampanje mot høyhusbyggeriet samlet over 30 000 underskrifter i 2007, og en meningsmåling i Aftenposten i desember samme år fortalte at 71 prosent av Oslos befolkning var imot prosjektet.Krogstad og Sødal Ifølge Aftenposten støttet en av ti prosjektet i 2006. Denne støtten hadde ifølge samme avis vokst betraktelig til 2014, der over halvparten av de spurte i en meningsmåling likte byggene «svært godt» eller «ganske godt».

 Bygningene 
Bygningene har felles kjeller med innkjøring fra Trelastgata.  Barcode-området bestod pr 2021 av 12 bygg med 150 000 kvadratmeter kontorareal, 399 boliger og 12 500 kvadratmeter med butikk- og restaurantlokaler.BaneNor Eiendom Pressemelding (via NTB) - Entra og Linstow kjøper ut Bane NOR Eiendom fra OSU (30.06.2021) De første leilighetene ble innflyttet i mai 2010 (KLP-bygget), deretter i februar 2013 (MAD-bygget).

Bygning Bruttoareal Selskaper og fasiliteter Høyde Arkitekt Ferdigstilt meter etasjer PWC-bygget  15 000 m²  PricewaterhouseCoopers og én annen bedrift  46  12  a-lab  2007 KLP-bygget  37 800 m²  KLP, syv andre bedrifter og utleie, samt leiligheter  64  18  SJ-arkitekter  2010 Deloitte-huset  16 950 m²  Deloitte og kafeer/restauranter  63  17  Snøhetta 2013 B11 (Visma-bygget)  21 000 + 2 800 (kjeller) m²  Visma, Logitech, Finansforbundet, turoperatøren Ving med flere  67  17  DARK Arkitekter AS  2012 MAD-bygget  15 500 m²  Leiligheter, Elixia, næringslokaler  49-54Den estimerte høyden på bygget er usikker, og tallene varierer fra 49,15 meter og 54 meter   15  MAD  2013 DNB-komplekset  Vest-bygget  13 000 m²  DNB  63  17  DARK Arkitekter2012 Midt-bygget  22 500 m²  DNB  52,54  17  MVRDV (hoved), a-lab/DARK (co-arkitekter)  2012 Øst-bygget  22 500 m²  DNB og leiligheter  56  15  A-lab  2014 B13-feltet  Tårn A + byhus  ? m²  85 leiligheter og 12 byhus, Kunsthall Oslo  ?  20  Lund Hagem  2015 Tårn B  ? m²  60 leiligheter og Strekkoden barnehage  ?  14  Lund Hagem  2015 Cliffhanger (Tårn D) ? m²  70 leiligheter  ?  15  Lund Hagem  2016 «The Wedge»  5 000 m²  næringslokaler  ?  11  a-lab  2016

 PWC-bygget 

PricewaterhouseCoopers holder til i bygget som har navn etter nettopp dette revisjonsselskapet. Bygget stod ferdig i 2007 og åpnet samme år og ble dermed det første ferdigstilte bygget i Barcode-rekken. Bygget er tegnet av a-lab og er 12 etasjer høyt med totalt 15 000 kvadratmeter i gulvareal. Bygget skal ha kostet rundt 300 millioner kroner å oppføre og det huser cirka 750 ansatte for PWC. Bygget ligger vest for KLP-bygget og utgjør dermed en av to ytre bygninger av Barcode-rekken. Byggets vegger er av glass og det har et «hull» igjennom bygningens midtre del som ønsker å «gi en introduksjon inn i kvartalet», ifølge arkitektene ved a-lab.

 KLP-bygget 
KLP-bygget omfatter for det meste kontorer tilhørende KLP, men har også 53 leiligheter i de øverste etasjene. Bygget består av to lamellbygg adskilt av en glassplate og strukturen varierer fra åtte til 18 etasjer på det meste. I bygget jobber det rundt 800 personer for KLP og bruttoarealet til bygningen er på 32 000 kvadratmeter. Bygget kostet 1,1 milliarder å oppføre og ligger mellom PWC-bygget i vest og Deloitte-huset i øst. KLP-bygget er det bredeste av Barcode-byggene, går over tre tomtestriper og det nest høyeste etter B11 som er tre meter høyere.

 Deloitte-huset 

Deloitte-huset, også omtalt som Isfjellet grunnet sin arkitektur er det tredje bygget fra vest i Barcode-rekken. Det har også fått tilnavnet Vinkelbygget grunnet sine vinduer som alle er med vinkler på 30, 60 eller 90 grader. Det sto ferdig i 2013. Store deler av bygget er kontorer tilhørende revisjonsselskapet Deloitte, men har også restauranter og kafeer i de nederste etasjene. Bygget skulle opprinnelig ha 16 etasjer og et bruttoareal på rundt 20 000 kvadratmeter, ifølge arkitektene fra Snøhetta. Etter at bygget sto ferdig var det imidlertid blitt 17 etasjer og et areal på litt under 17 000 kvadratmeter. Bygget ligger mellom KLP-bygget i vest og Stasjonsallmenningen i øst med B11b på motsatt side av allmenningen.

 DEG 16 (tidligere kalt Visma-bygget) 
Bygg på felt B11b, også kjent som DEG16Arkitektonisk hovedgrep  Visma / OSU. Besøkt 23. februar 2012 kl. 13:05 er det fjerde bygget fra vest i Barcode-rekken og ligger mellom Deloitte-bygget og Stasjonsalmenningen i vest og MAD-bygget i øst. Bygget er tegnet av DARK Arkitekter og har 17 etasjer, men deler av bygget går kun til 13. etasje og fungerer dermed som en utstikker med utsikt innover mot bybildet. Flere selskaper holder til i dette bygget, og dermed fikk ikke bygget noe eget navn etter hvilket selskap som befant seg her, men heller etter reguleringsplanens navn på dette området. Visma var påtenkt et hovedkontor her (derav originalnavnet), men dette ble lagt til Skøyen isteden grunnet at dette bygget ble ferdig flere år tidligere. Utbyggerfirmaene for Barcode holder også til i dette bygget.

 MAD-bygget 
Mellom B11b og det vestligste av byggene i DNB-komplekset ligger Barcodes minste bygning MAD-bygget, uoffisielt oppkalt etter arkitektfirmaet MAD. MAD-bygget er det smaleste av alle Barcode-byggene og er 7,5 meter bredt, 90 meter langt og rundt 50 meter høyt.MAD about Barcode  Besøkt 23. februar 2012 kl. 12:28 Bygget stod ferdig i mars 2013 og består av 76 leiligheter og næringslokaler i de to nederste etasjene og deler av kjeller. Elixia Bjørvika åpnet 7. januar 2013, Il Vero Pizzeria e Bar åpnet 3. desember 2015 og Best Of You åpnet 2. mai 2016. Bygget skal bestå av leiligheter til en prisantydning på mellom 4,5 og 10 millioner kroner ifølge Aftenposten.

 DNB Vest-bygget 
Som en del av DNB-komplekset, bestående av tre bygninger, er DNB Vest-bygget det som ligger nærmest MAD-bygget. Alle tre bygningene har forbindelse under bakkeplan og utgjør totalt cirka 80 000 kvadratmeter bruttoareal. Vest-bygget er formet som en trapp innover mot Oslo S og har en skråheis på den østlige siden av bygget som skal åpne for publikum til en øvre restaurant. Bygget ble først kun kalt DNB Bygg A, men har senere fått tilnavnet Vest-bygget da det ligger lengst mot vest av de tre DNB-byggene. Alle byggene er tegnet i samarbeid mellom DARK Arkitekter, a-lab og MVRDV. I hele komplekset antas det å jobbe rundt 4 000 mennesker.

 DNB Midt-bygget 
Det midtre og største av de tre bygningene i DNB-komplekset er DNB Midt-bygget, opprinnelig kalt Bygg B. Det omtales også som DNB Midt. Bygget huser DNB, men holder også mye kunst lagt til fellesområdene.

 DNB Øst-bygget 
Det siste i rekken av DNB-komplekset er Bygg C, som siden har fått navnet DNB Øst-bygget. Dette bygget består hovedsakelig av kontorer tilhørende DNB. På toppen av bygget er det 41 leiligheter som alle har utsikt enten mot Oslofjorden eller inn mot sentrum. Leilighetene er bygget i en trappeform som for øvrig går igjen i alle DNB-byggene, og midt i er det en åpen plass som gjør at bygget får en slags bro på toppen. Bygget er tegnet av DARK Arkitekter.

 B13 
Tre boligbygg med 85 leiligheter og 12 byhus, ferdigstilt 2013, samlet areal 5000 kvadratmeter. Byggene ligger lengst øst i Barcode og er tegnet av Lund Hagem Arkitekter AS. Mellom byggene er det gangpassasjer, barnehage og et lite torg mot Dronning Eufemias gate. På taket er det private og felles takhager, som i formgivning og vegetasjonsbruk har tatt utgangspunkt i plantesamfunn fra øyene i Oslofjorden og skal tåle tørke, vind, regn og sol.Årbok Norske landskapsarkitekters forening 2013–2014, side 55.

 The Wedge 
Lengst øst i Barcode-rekka ligger The Wedge-bygget, «Kilen» på norsk. Bygget har også vært kjent som DEG42 etter adressen i Dronning Eufemias gate 42. The Wedge er et rent næringsbygg, og har ca. 5 000 m² kontor- og næringslokaler fordelt på elleve etasjer.
a-labs hjemmeside  (avlest 24. oktober 2016) Bygget er formet som en smal kile, derav navnet, med en innvendig bredde på mellom fem og ti meter (bredest mot Dronning Eufemias gate). Fasaden er i rød teglstein, med karakteristiske branntrapper og boksformete møterom montert på utsiden.

 Galleri 

 Noter 

 Referanser 

 Eksterne lenker 

 Oslo S Utvikling AS – Hjemmeside
 Operakvarteret.no -  
 Bygningene i 3D, utgitt av Universitetet i Oslo

Oslo kommune, eiere og utbyggere
 Prosjekt Fjordbyen, Plan- og bygningsetaten, Oslo kommune, hjemmeside. Inneholder alle sentrale offentlige dokumenter i menyen Planer og dokumenter (avlest 13. mai 2010)
 Byutvikling i Bjørvika – Bispevika – Lohavn. Reguleringsforslag til bystyret. Plan- og bygningsetaten, 2003 (avlest 13. mai 2010)
 Reguleringsbestemmelser for Bjørvika felt B10.1 – B13 og B22 gnr. 234, bnr. 6 og 16, del av reguleringsplan S-0499. Oslo kommune, Byrådsavdeling for byutvikling, 2008
 Byrådet anbefaler «Barcode»-utbygging i Bjørvika, samt plan for utforming av Stasjonsallmenningen. Oslo kommune, Byrådets hjemmeside, 19. juli 2007 (avlest 13. mai 2010). De fire alternativene det ble valgt mellom er fremstilt i bildeserie. NRK Østlandssendingen, uten dato (avlest 13. mai 2010)
  Snøhettabygget i Barcode. Forutsetninger og løsninger. Norsk stålforbunds hjemmeside. Inneholder visuelle fremstillinger av hvordan Barcode vil se ut på side 2-17 (avlest 13. mai 2010)
 OSU- Oslo S Utvikling, hjemmeside. Inneholder omtale av hvert enkelt bygg (meny Næring) og linker til sentrale dokumenter i planprosessen (avlest 13. mai 2010)
 Byrumsprogram Stasjonsallmenningen. Utarbeidet av Gehl arkitekter, København. Bjørvika Infrastruktur AS, 2005. Inneholder stoff om klima- og lysforhold i Stasjonsallmenningen, relevant for Barcode, blant annet beregning av bruken av området som viser at Stasjonsallmenningen vil ha 2 860 brukere per dag, av disse 83 % ansatte i kontorbyggene i Barcode (side 23) (avlest 13. mai 2010)

Offentlig debatt
 Beate Folkestad Habhab: -Bjørvika skulle hatt maks 12 etasjer! Foredrag, Aftenposten TV, 7 minutter (besøkt 23. mai 2017)
 Barcode i Bjørvika er menneskefiendtlig.   og Arne Sødal i Tidsskriftet Minerva, 25. juli 2007 (besøkt 11. august 2014)
 Barcode-blokkene i Bjørvika blir ikke mindre. Aftenposten, 23. juli 2007. Intervju med daværende byråd for byutvikling, Merete Agerbak-Jensen (besøkt 13. mai 2010)
 Barcode: Bjørvika for alle  og Erling Fossen, Minerva, 28. august 2007 (besøkt 13. mai 2010)

Andre
 Operakvarteret. Nettstedet skyscrapercity (avlest 20. mai 2010)
 Referanseprosjekt av Barcode på Cembrit.no - leverandør av fasadeplater til Barcode 

Kategori:Bjørvika
Kategori:Byggverk i Oslo
Kategori:Byggverk fullført i 2007
Kategori:Byggverk fullført i 2010
Kategori:Byggverk fullført i 2011