Norge i Eurovision Song Contest

Norge i Eurovision Song Contest begynte med deltakelsen i 1960, og landet har deltatt hvert år siden, unntatt i 1970 og 2002.  

Norge har vunnet Eurovision Song Contest tre ganger, og kommet på sisteplass i en finale tolv ganger – mer enn noe annet land. Norge har i tillegg fått null poeng fire ganger, bare Østerrike har like mange. Den lange rekken med dårlige plasseringer i 1960- og 1970-årene tok slutt i 1985, da Bobbysocks sikret Norges første seier i konkurransen med «La det swinge». Siden fulgte en ny seier i 1995 med Secret Garden og «Nocturne», og sist i 2009 med Alexander Rybaks «Fairytale». Norge har arrangert konkurransen tre ganger: Grieghallen i Bergen i 1986, Oslo Spektrum i 1996 og Telenor Arena i 2010. Det er NRK som sender konkurransen i Norge, og som står bak den nasjonale sangkonkurransen Melodi Grand Prix. Vinneren får representere Norge i Eurovision Song Contest. 

Etter år 2000 har Norges resultater i Eurovision Song Contest fortsatt å svinge, med fire sisteplasser, én seier og ytterligere fire plasseringer i topp fem. Etter innføringen av semifinaler i 2004 har Norge blitt slått ut i semifinalen tre ganger: i 2007, 2011 og 2016. Siden 2013 har Norge kommet blant de ti beste syv ganger, senest i 2023 da Alessandra Mele og «Queen of Kings» ble nummer fem. KEiiNO og «Spirit in the Sky» vant telefonavstemningen i 2019.

Historikk

miniatyr|Kirsti Sparboe sang for Norge i 1965. 
NRK har ansvaret med å velge ut det norske bidraget, og har senderettighetene til Eurovision Song Contest i Norge. Det norske bidraget kåres gjennom den årlige, nasjonale sangkonkurransen Melodi Grand Prix. Per 2024 har Norge deltatt 62 ganger i Eurovision Song Contest.

Norge debuterte i Eurovision Song Contest i 1960, nesten et halvt år før den offisielle åpningen av fjernsynet i Norge. Landet fikk en god start da Nora Brockstedt sang Norge inn til fjerdeplass med «Voi-voi». De to neste årene holdt Norge seg på topp ti, men i 1963 kom den første sisteplassen, da Anita Thallaug fikk 0 poeng med «Solhverv».

 Nøkternhet og fagjuryer 
I 1960- og 1970-årene holdt NRK fast på sin ikke-kommersielle innstilling til konkurransen. Fokuset skulle ligge på melodi og tekst, ikke show og koreografi, noe som preget de norske finalene og sangene i mange år. I 1979 gikk NRK så langt at de strippet hele studio for kulisser og ba artister og musikere stille i hverdagsklær. Poenget var å rette oppmerksomheten mot sangen, ikke all innpakningen rundt. Denne gjennomgående holdningen, kombinert med skepsis i det norske musikkmiljøet, var trolig medvirkende til at Norge endte opp med bidrag som ikke slo an hos de europeiske juryene. Heller ikke hos tv-seerne ble de norske bidragene noen slagere, for eksempel dukket bare tre av de norske vinnerlåtene opp på VG-lista i perioden 1961–1976.

Norges svake innsats og låtenes manglende suksess har blitt forklart på ulike måter. I 1975 uttalte Terje Rypdal til VG: «På meg kan det virke som om folk binder seg fullstendig når det blir snakk om Melodi Grand Prix. Da tenker man akkurat som man har gjort de siste årene. Nytenkning virker nesten uhørt.» sa Rypdal. Veteranen Kirsti Sparboe mente arrangøren selv måtte ta skylden: «NRK vet ikke hva Norge vil. Vingler og vakler, leter etter løsninger.» Hun mente også at fagjuryene var motvillige og forutinntatte: «Det er for publikum melodiene lages, ikke for jurymedlemmer med varierende bakgrunn og interesse … og antipatier», fortalte hun i sin biografi fra 1984. Også Melodi Grand Prix-ekspert Kato M. Hansen peker på de norske ekspertjuryene som en av årsakene til Norges dårlige plasseringer i 1970-årene. Ikke minst fordi fagjuryene bedømte de norske sangene ut fra sine ekspertpremisser: «Det var hovedgrunnen til at Norge gjorde det så dårlig utover i 1970-årene. Ikke at bidragene i seg selv var dårlige, men de ble kastet til ulvene når de så kom ut i Europa og skulle konkurrere på helt andre premisser enn i Norge», sa Hansen i NRK-programmet Tidsvitne i 2013.

 Skiftet i 1980-årene 
miniatyr|Bobbysocks sørget for Norges første Eurovision-seier i 1985. 
Utover i 1980-årene endret NRK innstilling til konkurransen, og de norske Eurovision-bidragene ble «lettere» og med mer koreografi. Ekspertjuryene ble også byttet ut med regionale folkejuryer fra 1982, og finalene ble sendt direkte – og ikke i opptak som tidligere. Holdningsskiftet ga resultater. I 1982 ble Norge nummer tolv, i 1983 nummer ni, og i 1985 skjedde det som nærmest hadde fått status som en umulighet: Norge vant Eurovision Song Contest med Bobbysocks og «La det swinge». Flere gode resultater fulgte etter seieren, med en niendeplass i 1987 og en femteplass året etter. I årene 1989–1992 gikk Norge inn i en svak periode igjen, blant annet med en ny sisteplass i 1990.

I 1993 innledet Norge sin beste periode i konkurransen. Silje Vige ble nummer fem i 1993, før Elisabeth Andreassen og Jan Werner Danielsen fulgte opp med en sjetteplass året etter. I 1995 vant Norge sin andre seier med Secret Gardens «Nocturne», mens Elisabeth Andreassen sikret Norge en andreplass på hjemmebane i 1996. Rekken av gode plasseringer fikk imidlertid en brå slutt i 1997, da Tor Endresens «San Francisco» endte sist i Dublin uten poeng.
miniatyr|venstre|2,3 millioner nordmenn så Alexander Rybak vinne i 2009. 
Etter årtusenskiftet har Norge hatt varierende resultater. Tre ganger har landet endt opp på sisteplass, og i 2002 måtte Norge for første gang ufrivillig stå utenfor konkurransen. I tillegg kvalifiserte ikke Norge seg til finalene i 2007, 2011 og 2016. Men i samme periode har også Norge vunnet konkurransen én gang, da Alexander Rybak vant en suveren seier med «Fairytale» i 2009. Seieren er fremdeles en av de mest overlegne gjennom historien. Norge har i tillegg fått to fjerdeplasser og én femteplass etter 2000.

 Fravær 
Siden debuten i 1960 har Norge stått over konkurransen ved to anledninger – i 1970 og i 2002. I 1970 trakk Norge seg fra Eurovision Song Contest sammen med blant andre Sverige og Finland. Bakgrunnen var at fire land hadde delt seieren i konkurransen året før. Men en like viktig årsak var nok den økende norske misnøyen og kritikken mot konkurransen, en misnøye som nådde sitt klimaks etter den norske finalen i Melodi Grand Prix 1969. Da Norge valgte å boikotte Eurovision Song Contest i 1970 og ikke arrangere Melodi Grand Prix 1970, sa NRKs programdirektør Otto Nes til Arbeiderbladet: «… vi fant ut etter nøye vurdering at ingen tungtveiende grunner tilsa fortsatt deltakelse. I dette ligger ingen nedvurdering av norsk popmusikk. Vi har bare funnet ut at Melodi Grand Prix ikke har tilfredsstilt de forventninger som opprinnelige ble stilt, og at festivalen ikke har bidratt til å høyne det nasjonale slagermessige nivået».

I 2002 var ikke Norge kvalifisert til konkurransen, på grunn av sisteplassen året før. Dette var første gang Norge ufrivillig måtte stå over Eurovision Song Contest. Etter innføringen av semifinaler i 2004 har Norge blitt slått ut i semifinalene på tre av femten forsøk: 2007, 2011 og 2016. Norge var direktekvalifisert til finalene i 2004, 2006 og 2010.

Ulrikke Brandstorp skulle ha representert Norge i 2020 med sangen «Attention», men konkurransen ble avlyst på grunn av koronaviruspandemien. Dette var første gang siden begynnelsen i 1956 at konkurransen ble avlyst. «Attention» var også den andre Melodi Grand Prix-vinneren som ikke fikk representere Norge i Eurovision Song Contest. Den første var «Jeg har aldri vært så glad i noen som deg» som vant Melodi Grand Prix 1968. På grunn av plagiatbeskyldninger trakk låtskriver Kari Diesen d.y, låten, og andreplassen «Stress» representerte Norge i stedet.

 Popularitet 
miniatyr|NRK1s seertall for finaler siden 1993.|alt=
Utover i 1960-årene vokste det frem en økende misnøye mot konkurransen i Norge, og hvert eneste år dukket spørsmålet opp om Norge burde trekke seg. I 1967 trakk Danmark seg fra konkurransen i elleve år, fordi Danmarks Radios nye underholdningssjef, Niels Jørgen Kaiser, mente konkurransen ikke holdt høy nok «kulturell verdi». Tross dette valgte NRK å fortsette i konkurransen sammen med finske Yle og svenske SVT. Unntaket var 1970, da Norden trakk seg i protest mot den firedelte seieren året før.

Tross kritikk og dårlige resultater har Eurovision Song Contest likevel alltid vært et populært tv-program i Norge, med bred medieomtale og høye seertall. Flere ganger har den internasjonale finalen vært det mest sette programmet på norsk tv i løpet av året. Seerandelen for konkurransen har enkelte år også ligget så høyt som 90 prosent.

I 1992 kom moderne tv-metermålinger, og siden da har seertallene stort sett ligget rundt 1,5 millioner seere. Rekorden ble satt i 1996 med 2,03 millioner seere, da Norge arrangerte finalen. Like bak kommer Rybak-året 2009 med 2,01 millioner seere, og avstemningen ble fulgt av hele 2,3 millioner på det meste. Finalen fra Bærum i 2010 ble sett av 1,99 millioner nordmenn. Finalen i 2021 ble sett av nærmere 1,5 millioner seere og hadde en markedsandel på 86 prosent.  

Den minst sette finalen var i 2007, da bare 573 000 nordmenn fulgte sendingen fra Helsingfors i Finland. Finalen gikk imidlertid av stabelen uten Norge, siden Guri Schanke ble slått ut i semifinalen. Det er imidlertid gjort flere endringer i målemetoden siden 1992, senest i 2018. Det er derfor ikke mulig å sammenligne alle tallene direkte. Blant annet er tallene fra og med 2018 jevnt over lavere enn årene før på grunn av den nye målemetoden.

 Norske seertall for finalene 1993–2025 
ÅrSeereMerknad199319941995Norsk seier1996Finale i Norge199719981999200020012002Norge ikke kvalifisert20032004Norsk journaliststreik200520062007Norge ikke i finalen20082009Norsk seier2010Finale i Norge2011Norge ikke kvalifisert20122013201420152016Norge ikke i finalen20172018Ny målingsmetode fra 1. januar201920211 503 000Tallene inkluderer NRK1 og NRK TV2022Markedsandelen var på 89 prosent, den høyeste siden 200020231 076 000Markedsandelen var på 86 prosent2024884 000Markedsandelen var på 86 prosent2025844 000

 Sisteplass-landet 
Norge har hatt svært varierende suksess i Eurovision Song Contest. Siden 1960 har Norge vunnet tre ganger og kommet på topp fem ytterligere ni ganger. Men Norge er nok langt mer kjent for sine tolv sisteplasser – flere enn noe annet land. Tar en med semifinaler også, er Finland nærmest den norske rekorden, med ni sisteplasser i en finale og to i en semifinale. Norge har også endt opp uten poeng fire ganger: 1963, 1978, 1981 og 1997. Bare Østerrike har like mange nullpoengere.

Den første sisteplassen kom allerede på Norges fjerde forsøk, i 1963. Men det er perioden 1969–1981 som er den definitivt svakeste i norsk Eurovision-historie. I denne perioden deltok Norge tolv ganger – og fem av dem endte med sisteplass (1969, 1974, 1976, 1978 og 1981). I tillegg kom Norge nest sist to ganger (1971 og 1975). Bare én gang i denne perioden kom landet på øvre halvdel av resultatlisten: I 1973, da Bendik Singers kom på syvendeplass med «It's Just a Game».

I 1978 ble Jahn Teigen den første til å få null poeng etter at poengsystemet ble endret i 1975. Jumboplasseringen skapte enorm oppmerksomhet i Norge, men også i flere andre land. Sisteplassen ble imidlertid en stor suksess for Jahn Teigen, og taperlåten «Mil etter mil» er fremdeles en av de mest solgte Melodi Grand Prix-vinnerne gjennom tidene i Norge. Bare tre år senere fikk Norge null poeng igjen, denne gang med Finn Kalvik og «Aldri i livet». De mange sisteplassene fikk britene til å spekulere på om Norge faktisk gikk inn for å få null poeng i konkurransen.

I 1990 kom Norge sist for syvende gang, og heller ikke de siste årene har Norge sluppet unna jumboplasseringene. Også i 1997, 2001, 2004, 2012 og 2024 kom Norge sist.

Deltakere
Under er en liste over Norges deltakere, plasseringer og poeng i konkurransen siden debuten i 1960.

 År Artist Tittel Språk  Finale Poeng Semi Poeng 1960 Nora Brockstedt «Voi-voi» Norsk 4 11 colspan="2" rowspan="33" data-sort-value="99999"  1961 Nora Brockstedt  «Sommer i Palma» Norsk 7 10 1962 Inger Jacobsen «Kom sol, kom regn» Norsk 10 2 1963 Anita Thallaug «Solhverv» Norsk 13 0 1964 Arne Bendiksen «Spiral» Norsk 8 6 1965 Kirsti Sparboe «Karusell» Norsk 13 1 1966 Åse Kleveland «Intet er nytt under solen» Norsk 3 15 1967 Kirsti Sparboe «Dukkemann» Norsk 14 2 1968 Odd Børre «Stress» Norsk 13 2 1969 Kirsti Sparboe «Oj, oj, oj, så glad jeg skal bli» Norsk 16 1  colspan="5"  1971 Hanne Krogh «Lykken er» Norsk 17 65 1972 Grethe Kausland og Benny Borg «Småting» Norsk 14 73 1973 Bendik Singers «It's Just a Game» Engelsk, fransk 7 89 1974 Anne-Karine Strøm og Bendik Singers «The First Day of Love» Engelsk 14 3 1975 Ellen Nikolaysen «Touch My Life With Summer» Engelsk 18 11 1976 Anne-Karine Strøm «Mata Hari» Engelsk 18 7 1977 Anita Skorgan «Casanova» Norsk  14 18 1978 Jahn Teigen «Mil etter mil» Norsk  20 0 1979 Anita Skorgan «Oliver» Norsk 11 57 1980 Sverre Kjelsberg og Mattis Hætta «Sámiid ædnan» Norsk  16 15 1981 Finn Kalvik «Aldri i livet» Norsk  20 0 1982 Jahn Teigen og Anita Skorgan «Adieu» Norsk 12 40 1983 Jahn Teigen «Do re mi» Norsk 9 53 1984 Dollie De Luxe «Lenge leve livet» Norsk 17 29 1985 Bobbysocks «La det swinge» Norsk 1 123 1986 Ketil Stokkan «Romeo» Norsk 12 44 1987 Kate Gulbrandsen «Mitt liv» Norsk 9 65 1988 Karoline Krüger «For vår jord» Norsk 5 88 1989 Britt Synnøve Johansen «Venners nærhet» Norsk 17 30 1990 Ketil Stokkan «Brandenburger Tor» Norsk 21 8 1991 Just 4 Fun «Mrs. Thompson» Norsk 17 14 1992 Merethe Trøan «Visjoner» Norsk 18 23 1993 Silje Vige «Alle mine tankar» Norsk 5 120 colspan="2" data-sort-value="-9999"  1994 Elisabeth Andreasson og Jan Werner Danielsen «Duett» Norsk 6 76 colspan="2" rowspan="2" data-sort-value="99999"  1995 Secret Garden «Nocturne» Norsk 1 148 1996 Elisabeth Andreassen «I evighet» Norsk 2 114 colspan="2" data-sort-value="-9999"   1997 Tor Endresen «San Francisco» Norsk 24 0 colspan="2" rowspan="7" data-sort-value="99999"  1998 Lars Fredriksen «Alltid sommer» Norsk 8 79 1999 Van Eijk «Living My Life Without You» Engelsk  14 35 2000 Charmed «My Heart Goes Boom» Engelsk 11 57 2001Haldor Lægreid «On My Own» Engelsk 22 3  colspan="5"  2003Jostein Hasselgård«I'm Not Afraid to Move On» Engelsk 4 1232004Knut Anders Sørum«High» Engelsk 243 colspan="2" data-sort-value="-9999"  2005 Wig Wam «In My Dreams» Engelsk 9 125 6 164 2006 Christine Guldbrandsen «Alvedansen» Norsk  14 36 colspan="2" data-sort-value="-9999"  2007 Guri Schanke«Ven a bailar conmigo»Engelsk colspan="2"  18 48 2008 Maria Haukaas Storeng «Hold On Be Strong»Engelsk 5 182 4 106 2009 Alexander Rybak «Fairytale» Engelsk 1 387 1 201 2010Didrik Solli-Tangen«My Heart Is Yours» Engelsk 20 35 colspan="2" data-sort-value="-9999"  2011 Stella Mwangi«Haba Haba»Engelsk, swahili colspan="2"  17 302012 Tooji «Stay» Engelsk 267 10 45 2013 Margaret Berger «I Feed You My Love» Engelsk  4 1913120 2014 Carl Espen «Silent Storm» Engelsk  8 88 6 77 2015 Kjetil Mørland og Debrah Scarlett «A Monster Like Me» Engelsk 8 102 4 123 2016 Agnete Johnsen «Icebreaker» Engelsk colspan="2"  13 63 2017 JOWST med Aleksander Walmann «Grab the Moment» Engelsk 10 158 5 189 2018 Alexander Rybak «That's How You Write a Song» Engelsk 15 1441266 2019KEiiNO«Spirit in the Sky»Engelsk 6 331 7 210  Ulrikke Brandstorp «Attention» Engelsk colspan=4  2021 TIX «Fallen Angel» Engelsk187510115 2022 Subwoolfer «Give That Wolf a Banana» Engelsk 101826177 2023 Alessandra«Queen of Kings» Engelsk526861022024 Gåte «Ulveham» Norsk 25 1610432025Kyle Alessandro«Lighter»Engelsk1889882
Noter

 Låtskrivere og listeplasseringer 
Under er en oversikt over de norske bidragenes låtskrivere. Kolonnen ESC viser bidragets plassering i Eurovision Song Contest, mens kolonnen NO viser låtens høyeste plassering på Topplista, Norges offisielle singelliste. Tankestrek i NO-kolonnen betyr at låten ikke kom inn på Topplista. De første tiårene var singellisten en topp 10-liste, men den ble utvidet til topp 20 i 1995, og videre til topp 40 høsten 2014. 
ÅrTittelKomponistTekstforfatterESCNO1960«Voi-voi»Georg Elgaaen451961«Sommer i Palma»Jan WølnerEgil Hagen7–1962«Kom sol, kom regn»Kjell KarlsenIvar Andersen10–1963«Solhverv»Dag Kristoffersen13–1964«Spiral»Sigurd JansenEgil Hagen8–1965«Karusell»Jolly Kramer-Johansen1371966«Intet er nytt under solen»Arne Bendiksen3–1967«Dukkemann»Tor HultinOla B. Johannessen14–1968«Stress»13–1969«Oj, oj, oj, så glad jeg skal bli»Arne Bendiksen1611971«Lykken er»1751972«Småting»Kåre Grøttum og Ivar Børsum14–1973«It's Just a Game»Arne BendiksenRobert «Bob» Williams7–1974«The First Day of Love»Frode ThingnæsPhilip Kruse14–1975«Touch My Life With Summer»Svein Hundsnes18–1976«Mata Hari»Frode ThingnæsPhilip Kruse18–1977«Casanova»Svein StrugstadDag Nordtømme1441978«Mil etter mil»Kai Eide2011979«Oliver»Anita SkorganPhilip Kruse1161980«Sámiid ædnan»Sverre KjelsbergRagnar Olsen1611981«Aldri i livet»Finn Kalvik2031982«Adieu»Jahn TeigenHerodes Falsk1231983«Do re mi»Anita Skorgan og Jahn TeigenHerodes Falsk og Jahn Teigen921984«Lenge leve livet»Benedicte Adrian og Ingrid Bjørnov17–1985«La det swinge»Rolf Løvland111986«Romeo»Ketil Stokkan1251987«Mitt liv»Rolf LøvlandRolf Løvland og Hanne Krogh9–1988«For vår jord»Anita SkorganErik Hillestad5–1989«Venners nærhet»Inge EnoksenLeiv Grøtte17–1990«Brandenburger Tor»Ketil Stokkan21–1991«Mrs. Thompson»Dag KolsrudPer Gerhard Roness og Kaare Skevik Jr.17–1992«Visjoner»Robert MorleyEva Jansen18–1993«Alle mine tankar»Bjørn Erik Vige5–1994«Duett»Rolf LøvlandHans Olav Mørk631995«Nocturne»Rolf LøvlandPetter Skavlan1–1996«I evighet»Torhild Nigar2131997«San Francisco»Tor Endresen og Arne MyksvollTor Endresen24–1998«Alltid sommer»David EriksenLinda Andernach Johannesen8121999«Living My Life Without You»Stig van Eijk og Mikkel S. Eriksen 1432000«My Heart Goes Boom»Morten HenriksenTore Madsen1132001«On My Own»Ole Henrik Antonsen og Tom-Steinar HanssenAntonsen, Hanssen og Ole Jørgen Olsen2252003«I'm Not Afraid To Move On»Arve Furset4122004«High»Thomas Thörnholm, Lars AnderssonDan Attlerud24202005«In My Dreams»Trond «Teeny» Holter912006«Alvedansen»Kjetil Fluge, Atle Halstensen og Christine Guldbrandsen14–2007«Ven a bailar conmigo»Thomas G:son18 (sf)–2008«Hold On Be Strong»Mira Craig512009«Fairytale»Alexander Rybak112010«My Heart Is Yours»Hanne Sørvaag og Fredrik Kempe2022011«Haba Haba»Beyond51 og Big CityStella Mwangi17 (sf)12012«Stay»Tooji, Peter Boström og Figge Boström2622013«I Feed You My Love»Karin Park, Robin Lynch og Niklas Olovson442014«Silent Storm»Josefin Winther8–2015«A Monster Like Me»Kjetil Mørland8232016«Icebreaker»Agnete Johnsen, Gabriel Alares og Ian Curnow13 (sf)112017«Grab the Moment»Joakim With SteenJonas McDonnell 1062018«That's How You Write a Song»Alexander Rybak15282019«Spirit in the Sky»Tom Hugo, Fred Buljo, Alexandra Rotan, ,  og 612020«Attention»Ulrikke Brandstorp, Christian Ingebrigtsen og Kjetil Mørland 32021«Fallen Angel» Andreas Haukeland  Andreas Haukeland, Emelie Hollow og 1812022«Give That Wolf a Banana»«Keith» og «Jim», DJ Astronaut1042023«Queen of Kings»Henning Olerud, Stanley Ferdinandez, Alessandra Mele og Linda Dale512024«Ulveham»Sveinung Sundli og Ronny Janssen Sveinung Sundli, Janssen, Marit Jensen Lillebuen, Gunnhild Sundli, Magnus Børmark, Jon Even Schärer 25102025«Lighter»Kyle Alessandro og Adam Woods186

 Dirigenter og delegasjonsledere 

 Dirigenter 
Frem til og med 1998 ble bidragene fremført med orkester, og hvert land hadde sin egen dirigent som dirigerte orkesteret. Utover i 1990-årene tok ferdiginnspilt musikk i større grad over, og i 1999 ble orkesteret avskaffet. De nåværende reglene krever at all musikk og instrumenter på scenen skal være forhåndsinnspilt. Under er en oversikt over dirigentene for Norge i årene 1960–1998.
DirigentÅrAntallØivind Bergh1960–1963, 1965–19699Karsten Andersen19641Arne Bendiksen19711Carsten Klouman1972–1973, 1975, 1977–19785Frode Thingnæs1974, 1976, 19963Sigurd Jansen1979–19846Terje Fjærn1985‚ 19872Egil Monn-Iversen19861Arild Stav19881Pete Knutsen1989–1991, 19944Rolf Løvland1992–19932Geir Langslet1995, 1997–19983

 Delegasjonsledere 
Siden 1967 har hver nasjon vært pliktig til å stille med en nasjonal representant og leder, kalt delegasjonsleder. Denne personen er bindeleddet mellom den nasjonale delegasjonen og arrangørene. Under er en oversikt over norske delegasjonsledere siden 1998.
PeriodeNavnKilde1995Odd Arvid Strømstad 1998–2005Jon Ola Sand2006–2009Stian Malme2010–2011Skjalg Solstad2012–2015Stian Malme2016–2024Stig Karlsen

 Musikksjefer for Melodi Grand Prix 
Under er en oversikt over øverste musikkansvarlig for Melodi Grand Prix, ofte omtalt som «MGP-general».
PeriodeMusikkansvarligKilde2007–2012Per Sundnes2013–2015Vivi Stenberg2016–2017Jan Fredrik Karlsen2018–2024Stig Karlsen (til og med 2025-utgaven)2025–Tarjei Strøm (fra 2026-utgaven)

 Prosjektledere for Melodi Grand Prix 
Øverste sjef for den norske konkurransen.
PeriodeProsjektlederKilde1992–1993Eva Marie Tørmoen1994Wiggo Schie1995Odd Arvid Strømstad 1996Lisbeth Larness Roås1997Eva Marie Gransæter1998–2001Jon Ola Sand2003Stina Greaker2004–2015Stian Malme2016–2024Stig Karlsen2025–Mads Tørklep

 Stemmehistorikk

 Poeng fra Norge 
Tabellene under omfatter norske poeng gitt og mottatt i finaler. Poeng i semifinaler er ikke inkludert i tallene. Poengene er delt i fire tabeller for å vise utviklingen i stemmemønsteret. Den første tabellen omfatter alle poeng siden Norges debut i 1960 og frem til i dag. Tabell nummer to omfatter alle år siden 1975, da poengsystemet med 1–8, 10 og 12 poeng ble innført. Tabell nummer tre omfatter alle år siden 1998, da telefonavstemning ble innført for fullt. Siste tabell omfatter alle år fra 2016, da dagens ordning ble innført: hvert land gitt to sett med 1–8, 10 og 12 poeng, ett sett fra fagjuryen og ett sett fra seerstemmer. Ved like mange poeng, rangeres landene etter hvor mange prosent de har gitt av høyeste mulige oppnåelige totalscore. 
Poeng fra Norge i finaler 1960–2024 Rang Land Poeng 1 430 2 221 3 2004  1755 1746 1567 1468 1439 13810 135
Poeng fra Norge i finaler 1975–2024 Rang Land Poeng 1 393 2 205 3  1764 1565 1386 1357  1328 1309 11910 116
Poeng fra Norge i finaler 1998–2024 Rang Land Poeng 1 254 2 112 3  1064 765 726 717 708 649 6310 61
Poeng fra Norge i finaler 2016–2024 Rang Land Poeng 1 118 2 61 3 564 475 446 427 428 3993910  36

 Poeng til Norge 
Poeng til Norge i finaler 1960–2024 Rang Land Poeng 1 267 2 209 3  1824 1805 1676 1617  157 9 14110 123
Poeng til Norge i finaler 1975–2024 Rang Land Poeng 1 252 2 201 3 1824 1645  1486 1467 1468 1359 12610 116
Poeng til Norge i finaler 1998–2024 Rang Land Poeng 1 175 2 151 3  1354  1045  1036  917  918  879  8310  79
Poeng til Norge i finaler 2016–2024 Rang Land Poeng 1  77 2  73 3 494455426  41 8 399  3810  37

 Eurovision Song Contest i Norge 

 Konkurranser avholdt i Norge 
 År Sted Arena Programledere 1986 Bergen Grieghallen Åse Kleveland 1996 Oslo Oslo Spektrum Ingvild Bryn og Morten Harket 2010 Fornebu Telenor Arena Nadia Hasnaoui, Haddy Njie og Erik Solbakken

 Andre Eurovision-arrangementer i Norge 
 År Arrangement Sted Arena Programledere1981Songs of EuropeMysenMomarkenRolf Kirkvaag og Titten Tei

 Galleri 

 Kommentatorer og poengopplesere 
ÅrTv-kommentatorRadiokommentatorPoengoppleser1960Erik Diesen rowspan="10" Kari Borg Mannsåker1961Leif RustadMette Janson1962Odd GrytheKari Borg Mannsåker1963Øivind JohnssenRoald Øyen1964Odd GrytheSverre Christophersen1965Erik Diesen1966Sverre ChristophersenErik Diesen1967Erik DiesenSverre Christophersen1968Roald Øyen1969Sverre ChristophersenJanka Polanyi 1970  colspan="2" Ikke sendt 1971Sverre Christophersen rowspan="3" rowspan="3" data-sort-value="99999" 1972Roald Øyen1973John Andreassen1974Erik HeyerdahlSverre Christophersen19751976Jo Vestly1977John Andreassen1978Bjørn ScheeleEgil Teige1979Egil TeigeSverre Christophersen1980Knut AunbuRoald Øyen1981Sverre Christophersen1982Bjørn ScheeleErik Diesen1983Ivar Dyrhaug1984Roald ØyenEgil Teige1985Veslemøy KjendsliErik Heyerdahl og Jahn TeigenErik Diesen1986Knut Bjørnsen rowspan="6" Nina Matheson1987 John AndreassenSverre Christophersen1988Andreas Diesen1989Sverre Christophersen1990Leif Erik Forberg1991John Andreassen og Jahn Teigen1992John AndreassenLeif Erik Forberg og Vidar Lønn-Arnesen1993Leif Erik Forberg rowspan="2" 1994Jostein Pedersen1995Annette GrothStein Dag Jensen og Jahn Teigen1996Jostein PedersenStein Dag Jensen og Anita SkorganRagnhild Sælthun Fjørtoft1997Kristian Lindeman1998Stein Dag Jensen1999Jon Branæs2000Stein Dag JensenMarit Åslein2001Roald Øyen2002  2003 rowspan="5" Roald Øyen2004Ingvild Helljesen200520062007Per SundnesSynnøve Svabø2008Hanne Hoftun rowspan="2" Stian Barsnes-Simonsen2009Synnøve Svabø2010Olav Viksmo-SlettanHanne HoftunAnne Rimmen2011 rowspan="4" Nadia Hasnaoui20122013Tooji2014Margrethe Røed2015Per Sundnes og Mads Rogde2016Ole Christian Øen
 Elisabeth Andreassen2017Marcus & Martinus2018JOWST og Aleksander Walmann2019Alexander Rybak2021Marte StokstadSilje Skjemstad Cruz2022Jon Marius Hyttebakk og Marit Sofie StrandTIX2023Jon Marius HyttebakkBen Adams2024Ingvild Helljesen2025Tom Hugo Hermansen

 Noter 

Se også
Melodi Grand Prix
Eurovision Song Contest
Norge i Junior Eurovision Song Contest
Norge i Eurovision Choir of the Year
Norge i Eurovision Young Musicians

 Referanser 

Kilder

 Norsk rikskringkasting: Melodi Grand Prix – offisiell side, nrk.no

 Pedersen, Jostein: Om Melodi Grand Prix 1960–80, Ballade.no

 Eksterne lenker 
Den europeiske kringkastingsunion: Offisiell nettside for Eurovision Song Contest
Den europeiske kringkastingsunion: Norge i Eurovision Song Contest

Kategori:Land i Eurovision Song Contest
Kategori:Norge i Eurovision Song Contest